![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2019/Ptaciperi.png_1987258066.png)
Ptačí peří obsahuje bakterie schopné produkovat látky podobné antibiotikům
31. 05. 2019
Kromě tepelné izolace a umožnění letu přináší ptákům peří další překvapivé výhody. Vědci z Ústavu biologie obratlovců AV ČR, České zemědělské univerzity v Praze, Univerzity Karlovy v Praze a Univerzity Palackého v Olomouci objevili, že okolo 25 % všech zjištěných druhů bakterií v peří pěvců jsou bakterie schopné produkovat bakteriociny, tedy látky podobné antibiotikům. Bakterie, o kterých se původně myslelo, že peří pouze poškozují a rozkládají ho, tak ptákům pomáhají v boji s patogeny. Nečekané zjištění českého vědeckého týmu uveřejnil nedávno prestižní The ISME Journal (Nature).
Ptačí peří je kožní derivát tvořený zrohovatělou pokožkou. Stejně jako kůže savců je i peří domovem řady mikroorganismů. „Doposud bylo obecným názorem, že v peří převažují mikroorganismy, které ho spíše poškozují. Nová studie to vyvrací a navíc dokládá, že mikrobiota – tedy společenství mikroorganismů – v peří ptáků je silně druhově specifická, což znamená, že každý ptačí druh si nese na povrchu těla svou vlastní komunitu bakterií,“ vysvětluje autorka studie, Veronika Gvoždíková Javůrková, která působí v Ústavu biologie obratlovců Akademie věd ČR a na České zemědělské univerzitě v Praze. Menší, ale také významnou roli na složení bakteriálního společenství, pak podle nových poznatků hraje prostředí, ve kterém se pták pohybuje.
Převratným zjištěním publikované studie je fakt, že zhruba čtvrtina všech zjištěných druhů bakterií v ptačím peří jsou bakterie schopné produkovat bakteriociny, látky podobné antibiotikům. „Jejich podíl v peří je přitom rovněž druhově specifický,“ zdůrazňuje Veronika Gvoždíková Javůrková.
Tato antibiotika produkující bakterie se podle ní zdají být hlavními „influencery“ celkové rozmanitosti mikroorganismů v peří ptáků, mohou jim pomáhat v boji s patogeny a zajišťovat takovou mikrobiotu v peří, která udržuje ptačí opeření v optimální kondici.
Žádní černí pasažéři
Zajímavostí je rovněž zjištění, že až 92 % bakterií, o kterých se původně myslelo, že peří pouze poškozují a rozkládají ho, jsou právě antibiotika produkující bakterie. „Spíše tedy než poškozující černí pasažéři, jsou tyto bakterie důležitými symbionty, kteří plní nezastupitelnou funkci při ochraně povrchu těla svého hostitele,“ dodává vědkyně.
Tyto poznatky tak vrhají zcela nový pohled na doposud skryté, ale významné interakce mezi neviditelnými mikroorganismy a ptačím hostitelem.
Připravila: Alena Fornůsková, Ústav biologie obratlovců AV ČR ve spolupráci s Markétou Růžičkovou, Odbor mediální komunikace Kanceláře AV ČR
Foto: Veronika Gvoždíková Javůrková
Přečtěte si také
- Svůj svátek slaví i včely. Jaká je role opylovačů v krajině a co je ohrožuje?
- Evoluce věčně živá. V čem tkví podstata biologické rozmanitosti?
- Pozor na klíšťata v městských parcích, jsou nebezpečná, varují odborníci
- Unikátní rozmnožování skokanů z Moravy potvrdili vědci i u dalšího druhu žáby
- Embrya parazitických ryb hořavek se naučila přemet, který jim umožňuje přežít
- Na světě klesá počet velkých šelem – vymírání čelí například levharti
- Vědec chce rozlousknout záhadu rozmanitosti přírody za pomoci mušek octomilek
- Rostliny se mohou přizpůsobit klimatickým změnám, aniž by změnily svoji DNA
- Ekosystémové stanice: tiší strážci zkoumají „dech“ krajiny a dopady změn klimatu
- Vědci předkládají zajímavou teorii: křídla hmyzu se mohla vyvinout z žaber
Biologicko-ekologické vědy
Vědecká pracoviště
- Biologické centrum AV ČR
Botanický ústav AV ČR
Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Ústav biologie obratlovců AV ČR
Výzkum v této oblasti je zaměřen na studium vztahů jak mezi organismy a prostředím, tak i mezi jednotlivými organismy; výsledky jsou využitelné v péči o životní prostředí. Studium zahrnuje terestrické, půdní a vodní ekosystémy a systémy parazit-hostitel. Výzkum je prováděn většinou na území ČR a přispívá tak k jejímu bio-ekologickému mapování. Dlouhodobá pozorování ve vybraných lokalitách se soustřeďují na typické ekosystémy studované z hlediska geobotaniky, hydrobiologie, entomologie, půdní biologie, chemie a mikrobiologie a na problematiku eutrofizace vybraných přehrad a jezer. V oblasti botaniky je studována taxonomie vyšších a nižších rostlin, zvláště řas, s využitím v oblasti ochrany přírody. Studium molekulární a buněčné biologie, genetiky, fyziologie a patogenů rostlin a hmyzu je předpokladem pro rozvoj rostlinných biotechnologií v zemědělství a využití hmyzu jako modelu pro obecně biologický výzkum. Botanický ústav též pečuje o Průhonický park, který je významnou součástí českého přírodního a kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 4 vědecké ústavy s přibližně 1030 zaměstnanci, z nichž je asi 380 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.