![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2022/2022-06-02_Veletrh-Vedy_Den-2_web-301.jpg_1987258066.jpg)
Ceny AV ČR si převzali Julius Lukeš, Vladimír Wagner, Martin Franc a další
06. 06. 2022
Záhadný svět mořských hlubin, odlišný pohled na československé dějiny, invazní rostlinné druhy, obezita a transport vody v rostlinách – autoři výzkumů v těchto oblastech si v pátek 3. června 2022 převzali z rukou předsedkyně Evy Zažímalové ceny AV ČR za mimořádné výsledky. Předávání se uskutečnilo ve slavnostní atmosféře setkání zaměstnanců Akademie věd na Veletrhu vědy.
Ceny se udílely ve třech kategoriích: mimořádné vědecké výsledky, pro vědce do 35 let a za propagaci a popularizaci výzkumu. „Chceme ocenit excelentní vědecké výsledky, které posouvají českou vědu na světovou úroveň. Jsou i poděkováním pro popularizátory, kteří přibližují vědu a její význam široké veřejnosti,“ uvedla při ceremoniálu předsedkyně AV ČR Eva Zažímalová. Udílení moderoval v páteční podvečer v Keplerově sále výstaviště PVA EXPO Praha Daniel Stach z České televize.
Cena AV ČR za mimořádné výsledky
„Jako první si cenu přichází převzít Julius Lukeš z Biologického centra AV ČR, a to ve svých oblíbených šortkách a žlutém tričku, v outfitu, který nosí do práce i do opery,“ žertoval Daniel Stach při uvádění prvního oceněného vědce. Tým parazitologa Julia Lukeše se věnuje dosud prakticky neznámému světu mikroorganismů v hlubinách oceánů.
Parazitolog Julius Lukeš přebírá Cenu AV ČR za mimořádné výsledky výzkumu, experimentálního vývoje a inovací.
Druhým oceněným výzkumem je publikace Český historický atlas. Kapitoly z dějin 20 století, na jejímž vzniku se podílela téměř třicítka vědců a vědkyň mimo jiné z Historického ústavu AV ČR, ČVUT, Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem, Univerzity Hradec Králové, Univerzity Karlovy a dalších institucí.
O něco skromnější sestavu tvořil kolektiv autorů třetího oceněného projektu – svazku Dějiny Československé akademie věd I. (1952–1962). Za prvním dílem z plánovaných čtyř stojí 16 vědců z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR, Ústavu pro soudobé dějiny AV ČR, Filosofického ústavu AV ČR, Historického ústavu Slovenské akademie věd a Univerzity Karlovy.
Cenu za práci na knize Dějiny Československé akademie věd I. (1952–1962) převzal Martin Franc z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR.
Cena AV ČR pro vědecké pracovníky do 35 let
V kategorii mladých vědeckých pracovníků uspěli dva lidé z Fyziologického ústavu AV ČR: Jana Brejchová se zabývá úlohou membránového cholesterolu, Petr Zouhar pak výzkumem o metabolismu a sekreční funkci tukové tkáně. Dalším oceněným vědcem v této kategorii je Martin Bouda z Botanického ústavu AV ČR, jenž se zaměřuje na transport vody v rostlinách.
Cena za popularizaci výzkumu
Popularizace se stává nedílnou součástí výzkumu. A umět seznamovat veřejnost s vědeckými výsledky není snadné. Rozhodně se to daří Vladimíru Wagnerovi z Ústavu jaderné fyziky AV ČR, který se popularizaci věnuje dlouhodobě. Vystupuje často v médiích i ve školách a dovede o poměrně složitých tématech informovat srozumitelným jazykem.
Cenu za popularizaci si odnesl Vladimír Wagner z Ústavu jaderné fyziky AV ČR.
O svém oboru velmi dobře mluví také Petr Pyšek z Botanického ústavu AV ČR. Právě díky němu se veřejnost dozvídá o problematice rostlinných invazí v České republice. Zabývá se dopady nepůvodních druhů na životní prostředí i ekonomiku a řadí se na seznam nejcitovanějších vědců světa.
Cenu za popularizaci si pak osobně z rukou předsedkyně Evy Zažímalové převzal Milan Dufek, díky kterému se každý rok koná čím dál oblíbenější Evropský festival filosofie. Cílem akce je navrátit filozofii, literaturu a vědu z čistě akademického prostředí do veřejného prostoru.
Text: Leona Matušková, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR, s využitím tiskové zprávy AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Biologicko-ekologické vědy
Vědecká pracoviště
- Biologické centrum AV ČR
Botanický ústav AV ČR
Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Ústav biologie obratlovců AV ČR
Výzkum v této oblasti je zaměřen na studium vztahů jak mezi organismy a prostředím, tak i mezi jednotlivými organismy; výsledky jsou využitelné v péči o životní prostředí. Studium zahrnuje terestrické, půdní a vodní ekosystémy a systémy parazit-hostitel. Výzkum je prováděn většinou na území ČR a přispívá tak k jejímu bio-ekologickému mapování. Dlouhodobá pozorování ve vybraných lokalitách se soustřeďují na typické ekosystémy studované z hlediska geobotaniky, hydrobiologie, entomologie, půdní biologie, chemie a mikrobiologie a na problematiku eutrofizace vybraných přehrad a jezer. V oblasti botaniky je studována taxonomie vyšších a nižších rostlin, zvláště řas, s využitím v oblasti ochrany přírody. Studium molekulární a buněčné biologie, genetiky, fyziologie a patogenů rostlin a hmyzu je předpokladem pro rozvoj rostlinných biotechnologií v zemědělství a využití hmyzu jako modelu pro obecně biologický výzkum. Botanický ústav též pečuje o Průhonický park, který je významnou součástí českého přírodního a kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 4 vědecké ústavy s přibližně 1030 zaměstnanci, z nichž je asi 380 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.