![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2024/2024_05_14_Dekovne_listy/2024-05-14_Dekovne-listy_web-01.jpg_778654063.jpg)
Dlouholetá a kvalitní práce zaslouží uznání. Předsedkyně udělila děkovné listy
15. 05. 2024
Možná nejsou tolik vidět, jejich práce je ale pro Akademii věd ČR a její pracoviště důležitá. Ať už jde o administrativní a technické zaměstnance, nebo laboranty, svou odborností, pečlivostí a loajalitou přispěli, aby se naše instituce těšila z profesionálního zázemí. A za to si zaslouží poděkovat. Dohromady 14 kolegům a kolegyním, kteří pracovní život spojili s Akademií věd ČR, předala 14. května 2024 předsedkyně instituce Eva Zažímalová děkovné listy.
Tradici děkovných listů založil v roce 2007 tehdejší předseda Akademie věd ČR Rudolf Zahradník. Jejich smyslem je ocenit zvláště zasloužilé odborné, organizační, administrativní a technické zaměstnance a zaměstnankyně, kteří významně přispěli k činnosti svého pracoviště, a tím i naší organizace jako takové.
„Vědeckou práci bez podpory nevědeckého personálu provozovat nejde. Názorně to ukazují i návrhové listy plné upřímných slov uznání o vás i vaší práci,“ zdůraznila při ceremoniálu ve vile Lanna v pražské Bubenči předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová. Jak zdůraznila, právě i ocenění kolegové a kolegyně jsou, vedle smysluplné a prospěšné práce, jedním z hlavních důvodů, proč v Akademii věd pracujeme dlouhodobě. „Nejde samozřejmě pouze o vědce a vědkyně, ale také o ty, jež napomáhají, aby pracoviště fungovala efektivně a stále se mohla zlepšovat a lépe tak sloužit k prospěchu naší společnosti,“ dodala Eva Zažímalová.
Předsedkyně Akademie věd předala děkovné listy společně s místopředsedou Ondřejem Beránkem zaměstnancům a zaměstnankyním ústavů ze všech tří vědních oblastí, ale také z Kanceláře Akademie věd ČR. „Jsem přesvědčena, že rozhodnutí pracovat s lidmi, kteří sdílejí podobné hodnoty a víru, že práce pro vědeckou instituci má svůj smysl, za to stálo a náplň zaměstnání vám přinášela a přináší radost i uspokojení,“ uzavřela Eva Zažímalová.
Držitelé děkovných listů za rok 2024
Ivan Čeloud, Biofyzikální ústav AV ČR
Barbara Česneková, Ústav organické chemie a biochemie AV ČR
Hana Křivánková, Biofyzikální ústav AV ČR
Ivana Látalová, Biofyzikální ústav AV ČR
Alena Marejková, Kancelář Akademie věd ČR
Xénie Pavlíčková, Biofyzikální ústav AV ČR
Jiří Pernes, Ústav pro soudové dějiny AV ČR
Kateřina Sedlická, Etnologický ústav AV ČR
Marie Snopková, Ústav organické chemie a biochemie AV ČR
Ivana Svobodová, Kancelář Akademie vědy ČR
Jan Škoda, Biotechnologický ústav AV ČR
Renáta Turečková, Ústav molekulární genetiky AV ČR
Lucie Vasiljevová, Národohospodářský ústav AV ČR
Krešimir Žigić, Národohospodářský ústav AV ČR
Text: Luděk Svoboda, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR;
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Hana Lísalová z Fyzikálního ústavu získala cenu na Cornellově univerzitě v USA
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Michal Tomášek z Vědecké rady AV ČR převzal zlatou Svatovojtěšskou medaili
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L’Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
- Botanik Jan Květ získal Cenu Antonína Friče za příspěvek k rozvoji časopisu Živa
- Magnesii Literu získala kniha Louky. Dobrodružství poznávání. Vyšla v Academii
- Umění spojovat. Tři vědci převzali za svou práci medaile Akademie věd ČR
Biologicko-ekologické vědy
Vědecká pracoviště
- Biologické centrum AV ČR
Botanický ústav AV ČR
Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Ústav biologie obratlovců AV ČR
Výzkum v této oblasti je zaměřen na studium vztahů jak mezi organismy a prostředím, tak i mezi jednotlivými organismy; výsledky jsou využitelné v péči o životní prostředí. Studium zahrnuje terestrické, půdní a vodní ekosystémy a systémy parazit-hostitel. Výzkum je prováděn většinou na území ČR a přispívá tak k jejímu bio-ekologickému mapování. Dlouhodobá pozorování ve vybraných lokalitách se soustřeďují na typické ekosystémy studované z hlediska geobotaniky, hydrobiologie, entomologie, půdní biologie, chemie a mikrobiologie a na problematiku eutrofizace vybraných přehrad a jezer. V oblasti botaniky je studována taxonomie vyšších a nižších rostlin, zvláště řas, s využitím v oblasti ochrany přírody. Studium molekulární a buněčné biologie, genetiky, fyziologie a patogenů rostlin a hmyzu je předpokladem pro rozvoj rostlinných biotechnologií v zemědělství a využití hmyzu jako modelu pro obecně biologický výzkum. Botanický ústav též pečuje o Průhonický park, který je významnou součástí českého přírodního a kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 4 vědecké ústavy s přibližně 1030 zaměstnanci, z nichž je asi 380 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.