![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2023/2021-08-25_Petr-Sommer2.jpg_668574694.jpg)
Zemřel Petr Sommer, vynikající medievista, držitel ocenění Česká hlava
16. 08. 2023
V sobotu 12. srpna 2023 ve věku 73 let nečekaně zemřel Petr Sommer, dlouholetý pracovník Archeologického ústavu AV ČR v Praze, spoluzakladatel a někdejší ředitel Centra medievistických studií AV ČR a UK, člen Rady Historického ústavu AV ČR a Učené společnosti ČR. V roce 2017 obdržel nejvyšší tuzemské vědecké ocenění Česká hlava.
„V Petru Sommerovi ztrácí archeologická obec nejen vynikajícího vědce a neúnavného organizátora, ale především laskavého kolegu a dobrého přítele, který se dokázal vyrovnávat s překážkami každodenního života s nevšedním šarmem,“ uvádějí na svých webových stránkách kolegové Petra Sommera z Archeologického ústavu AV ČR, Praha.
Profesor Petr Sommer byl velkou osobností české archeologie se specializací na raný středověk a duchovní kulturu. V Archeologickém ústavu AV ČR působil od roku 1976, v letech 1993–1999 byl jeho ředitelem. Vedl rozsáhlé terénní výzkumy středověkých klášterů v Praze na Strahově, Berouně, Sázavě a spolupracoval na výzkumech klášterů na Ostrově u Davle a v Praze-Břevnově. Patřil k zakládajícím členům Centra medievistických studií, společného pracoviště AV ČR a Univerzity Karlovy v Praze, jehož byl v letech 2004–2019 ředitelem.
Jako vynikající mezinárodně uznávaný odborník dokázal propojit výsledky terénních archeologických výzkumů klíčových středověkých klášterů s poznatky čerpanými z výzkumu historických, uměleckohistorických a církevně historických pramenů k začátkům českého státu a šíření křesťanské víry v tehdejší společnosti. Jako vysokoškolský pedagog předal své znalosti, zkušenosti několika generacím archeologů a historiků, které dokázal svým nadšením a zápalem nadchnout pro archeologii.
Kondolenční kniha je k dispozici v budově Akademie věd ČR na Národní třídě v Praze.
V sobotu 12. srpna 2023 nečekaně zemřel prof. PhDr. Petr Sommer, DSc., dlouholetý pracovník @aru_praha a @FLU_AV_CR, pedagog @UniKarlova, člen @ucena_spol a člen Rady @HiuAV2017. Spoluzaložil a vedl Centrum medievistických studií UK a AV ČR a byl čestným občanem města Sázava. V… pic.twitter.com/zMiH7I5eim
— Akademie věd ČR (@Akademie_ved_CR) August 15, 2023
O výzkumech prof. Sommera jsme psali například v článcích:
Babička českého národa (o sv. Ludmile) v časopise A / Věda a výzkum
Evropa a stát: Mezi barbarstvím a civilizací (rozhovor o výzkumném programu Strategie AV21)
Text: Leona Matušková, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR, s využitím zprávy Archeologického ústavu AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Biologicko-ekologické vědy
Vědecká pracoviště
- Biologické centrum AV ČR
Botanický ústav AV ČR
Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Ústav biologie obratlovců AV ČR
Výzkum v této oblasti je zaměřen na studium vztahů jak mezi organismy a prostředím, tak i mezi jednotlivými organismy; výsledky jsou využitelné v péči o životní prostředí. Studium zahrnuje terestrické, půdní a vodní ekosystémy a systémy parazit-hostitel. Výzkum je prováděn většinou na území ČR a přispívá tak k jejímu bio-ekologickému mapování. Dlouhodobá pozorování ve vybraných lokalitách se soustřeďují na typické ekosystémy studované z hlediska geobotaniky, hydrobiologie, entomologie, půdní biologie, chemie a mikrobiologie a na problematiku eutrofizace vybraných přehrad a jezer. V oblasti botaniky je studována taxonomie vyšších a nižších rostlin, zvláště řas, s využitím v oblasti ochrany přírody. Studium molekulární a buněčné biologie, genetiky, fyziologie a patogenů rostlin a hmyzu je předpokladem pro rozvoj rostlinných biotechnologií v zemědělství a využití hmyzu jako modelu pro obecně biologický výzkum. Botanický ústav též pečuje o Průhonický park, který je významnou součástí českého přírodního a kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 4 vědecké ústavy s přibližně 1030 zaměstnanci, z nichž je asi 380 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.