![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2022/shutterstock_1763246153.jpg_449198712.jpg)
Do Česka přišla nová varianta covidu-19. Co o vysoce nakažlivém viru BA.5 víme?
19. 07. 2022
Počty nakažených u nás opět rostou. Na vině je varianta omikronu označovaná jako BA.5. Proč se šíří, přestože by ji mělo teplejší počasí během léta spíše brzdit? „Virus covid-19 je v současných variantách desetkrát více infekční, než byl před dvěma lety ten původní,“ říká Jan Pačes z Ústavu molekulární genetiky AV ČR. Podle něj se počty hospitalizovaných v následujících týdnech zvýší, ale o těžké případy půjde jen vzácně. Očekává však, že BA.5 na podzim vystřídá varianta nová, jejíž vlna by mohla mít průběh dramatičtější.
Proč se varianta omikronu BA.5 tak snadno šíří?
Ve světě byla předchozí varianta, označovaná jako BA.2 velmi úspěšná. Jenže s každým takovým úspěchem přichází protilátková odpověď společnosti: nyní se už varianta BA.2 nemůže snadno šířit, protože jí v tom protilátky brání. A proto ji varianta BA.5 přerostla. Ta totiž protilátkám v současnosti uniká.
Jak je možné, že covid-19 mutuje tak rychle?
Virus nemutuje vůbec rychle. Prodělá jen 25 změn za rok, a to se za dobu pandemie nezměnilo. Představte si to tak, že bychom měli jen jednoho nakaženého. Virus by předal pouze jednomu dalšímu člověku a ten zase dalšímu, takže by se vytvořila jediná řada infekcí. Na konci roku bychom v oné řadě našli jedinou novou variantu, která by se lišila od té původní asi o 25 mutací.
Jenže virus se šíří mezi stovkami milionů lidí, takže za rok existují stovky milionů variant, z nichž každá má nějakých 25 mutací. Žádný jiný virus ve známé historii ještě neměl k dispozici celou planetu a tolik možných hostitelů. Necháme v populaci namnožit jednu variantu a v důsledku toho se rychle vyvine varianta nová. Z virologického hlediska je to to nejhorší, co jako společnost můžeme dělat.
Pandemie pořád neskončila a viru je v populaci ještě hodně. Proto má prostor k rychlým změnám.
Takže lidská populace je pro virus takovou laboratoří?
Spíš si ho opravdu sami pěstujeme. Evoluce, která trvá virům v přírodě desítky, stovky let, tady proběhne za několik měsíců. Některé viry, které jsou staré dokonce miliony let za celou tu dobu takto razantně nezměnily svoje vlastnosti. Koronavirus se mění a naše imunita nestíhá. Většina lidí, kteří prodělali deltu proti ní mají stále dobou ochranu. Jenže je to ochrana proti variantě, která už dávno neexistuje.
Jaká jsou tedy specifika šířící se varianty BA.5 oproti těm předchozím?
Tak nejprve k tomu, jaký má vztah k omikronu, pro který virologové používají označení BA. Následné číselné značení pak definuje její jednotlivé subvarianty, které prodělaly menší vývojové změny. Varianta BA.2.12 tedy znamená, že jde o potomka viru BA.2. Současný vir BA.5, který se v těchto dnech šíří českou populací, je potomek omikronu, ale jde o jeho paralelní větev, která prodělala vlastní vývoj. Proto má oproti předchozí převládající variantě jiné číselné značení.
Můžete se dočíst o tom, že se tato varianta šíří rychleji, že je agresivnější, ale to je jen důsledek toho, že má pro šíření v populaci lepší podmínky. Zkrátka máme imunitu po přechozí variantě, kterou BA.5 překonává. I tuto vlnu ale nahradí další. U nás teprve vlna BA.5 začíná, ale například v Portugalsku už skončila. Podle tamějších zkušeností můžeme i u nás očekávat nárůst nemocných a hospitalizovaných, ale těžkých případů by nemělo být tolik jako v minulosti.
Jak je to s účinností vakcín proti variantě BA.5?
Je třeba si uvědomit, že vakcíny mají dvojí efekt. Jednak protektivní, který brání v šíření viru, rozpoznávají jeho povrch a zabraňují napadení buňky. A pak je zde efekt, který chrání před těžkým průběhem nemoci a působí na proteiny uvnitř viru samotného. Tento efekt stále velmi dobře funguje na 75–80 %. To je účinnost, kterou třeba vakcíny proti chřipce nikdy neměly. I po naočkování současnými vakcínami můžete být na koronavirus pozitivní a třeba i infekční, ale podstatně kratší dobu. Virus se díky nim nerozšíří do všech orgánů a částí těla a rychle zmizí. Takže má méně času k tomu, aby se přenesl na další lidi.
Vakcíny poskytují velmi dobrou ochranu i proti nové variantě BA.5.
Od pondělí 19. července se zájemci mohou hlásit o čtvrtou dávku vakcín. Nicméně, vývoj těch specifických, proti jednotlivým variantám, je pozadu, podobně jako naše imunita. Brzy bude k dispozici vakcína proti původnímu omikronu BA.1, který se už ale nešíří. Než bude vakcína na BA.5, dávno ji vystřídá varianta jiná. To je důvod, proč stále očkujeme vakcínami na původní kmen covid-19. Ten je svými vlastnostmi ke všem novým, prozatím neznámým variantám nejblíž. Vakcinaci ale v každém případě vděčíme za to, že nemáme plné nemocnice.
Existují data, podle kterých by bylo možné šíření nové varianty BA.5 modelovat?
Data nejsou a některá ani mít nebudeme. S virem už přišel do styku téměř každý, takže například není možné získat data pro výpočet šíření v naivní (neimunizované) společnosti. Takže ono R0, tedy reprodukční číslo, které vyjadřuje, kolik lidí se nakazí od jednoho člověka, je obtížné zjistit. Vše, co máme, jsou čísla relativní k těm předcházejícím a ta jsou zabarvená různými vlivy, které není dost dobře možné odfiltrovat.
Jaký vývoj tedy odborníci očekávají?
Pro virology i dlouhodobý medicínský výhled je nastupující varianta BA.5 už nezajímavá. Je zřejmé, že počty nakažených budou růst, budou relativně vysoké a pak dojde k útlumu. A pak přijde varianta nová. Jsou to právě náznaky, že se někde začíná taková nová varianta objevovat, které vědci nyní pečlivě sledují. Další vlna totiž bude představovat větší problém, protože tady bude na podzim.
Narážíte na současné teplé počasí? To vir omezuje v šíření.
Ano. Nastupující varianta BA.5 je extrémně infekční, a tak ani teplé počasí nepomáhá v potlačení viru jako dřív. Jeho účinek je ale stále podstatný. Kdyby nebylo teplo a lidé netrávili více času venku, byli bychom na tom mnohem hůř.
Vědci covid-19 znají podstatně lépe než většinu jiných virů. Jeho dynamická evoluce ale odborníky stále dovede překvapit.
Máme tedy náznaky, co nás čeká na podzim?
Zatím jsou v hledáčku možnosti dvě: objeví se nová varianta BA.5.1, což je potomek té současné. Druhá možnost je, že převáží varianta BA.2.75, kterou média neoficiálně označují výrazem kentaur. Ta se objevila na konci května v Indii a šíří se zde výrazně rychleji než tam převládající BA.5. Ale to může být dáno tím, že indická populace se ještě nevypořádala se současnou variantou. Je příliš brzo na to, abychom o nich cokoliv říkali definitivně.
Takže příchod nějaké nové varianty na podzim čekat můžeme?
Za současných podmínek zcela jistě. Pandemie zasažené státy značně vyčerpala, a finanční prostředky na medicínu, testování i ochranu proti covid-19 jsou nyní všeobecně nízké. Například u nás už nejsou testy zdarma. Tím pádem méně testujeme a vidíme mnohem méně do toho, co se děje a jak se virus šíří. Nemáme testování, nemáme data. Protipandemická nálada opadla s tím, že onemocnění je minulostí, ale ono není.
Je to důsledek jisté nelogičnosti lidského chování. Proti šíření virů se bráníme na mnoha úrovních: do Japonska nesmíte přivézt žádné dřevo, protože japonská vláda tak chrání lesy před zavlečením cizích nemocí. Do Kalifornie zase nepřivezete čerstvé ovoce kvůli ochraně tamějších sadů. Ale lidé? Ti mohou cestovat relativně bez omezení, i když jsou třebas nemocní. Bez určitých omezení, testování, kontroly a třeba virologických pasů při cestách do zahraničí, se každá varianta takto vysoce infekčního viru nakonec vždy rozšíří. To je asi nejvýznamnější poučení z této pandemie.
Jak pandemie ovlivnila naše životy za poslední dva roky? O tom jsme psali v časopise A / Věda a výzkum:
2/2022 (verze k listování)
2/2022 (verze ke stažení)
O tématu pandemie a covidu-19 jsme psali také zde:
Omicron a nejznámější mutace viru SARS-CoV-2 v České republice
Typy vakcín proti covidu-19, jejich fungování a účinnost
Jak Akademie věd ČR pomáhá v době pandemie covidu-19
covid-19 a racionalita: pandemie v kontextu vědních oborů
Ochota k očkování souvisí s příklonem k západní demokracii, zjistil průzkum
Vědci z Akademie věd ČR v médiích na téma koronavirus
Text: Jan Hanáček, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Shutterstock
Přečtěte si také
- Čirok produkuje unikátní pyl. Může být cestou k pěstování odolnějších plodin
- Jak opravit míchu: Kristýna Kárová zkoumá možnosti obnovy nervových buněk
- Prodělali jste černý kašel? Přihlaste se do unikátní studie českých odborníků
- Jak buňky reagují na stres? Tým zpřesnil popis vzniku protistresového proteinu
- I v oddělení biologie nádorů může být sranda, říká Veronika Vymetálková
- Vědci z Akademie věd popsali, jak fungují molekulární nůžky na stříhání RNA
- Vědci odhalili mutace, které spouštějí leukémii. Jejich objev může pomoci léčbě
- Změny v DNA a karcinogenní účinky: I to může odhalit toxikologický inkubátor
- Ječmen „live“: Češi jako první na světě umí živě sledovat dělení jeho buněk
- Ohrožená ňadra: vědci popsali rizikové varianty genu způsobujícího karcinom prsu
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.