![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2022/2022-06-02_Veletrh-Vedy_Den-2_web-301.jpg_1987258066.jpg)
Ceny AV ČR si převzali Julius Lukeš, Vladimír Wagner, Martin Franc a další
06. 06. 2022
Záhadný svět mořských hlubin, odlišný pohled na československé dějiny, invazní rostlinné druhy, obezita a transport vody v rostlinách – autoři výzkumů v těchto oblastech si v pátek 3. června 2022 převzali z rukou předsedkyně Evy Zažímalové ceny AV ČR za mimořádné výsledky. Předávání se uskutečnilo ve slavnostní atmosféře setkání zaměstnanců Akademie věd na Veletrhu vědy.
Ceny se udílely ve třech kategoriích: mimořádné vědecké výsledky, pro vědce do 35 let a za propagaci a popularizaci výzkumu. „Chceme ocenit excelentní vědecké výsledky, které posouvají českou vědu na světovou úroveň. Jsou i poděkováním pro popularizátory, kteří přibližují vědu a její význam široké veřejnosti,“ uvedla při ceremoniálu předsedkyně AV ČR Eva Zažímalová. Udílení moderoval v páteční podvečer v Keplerově sále výstaviště PVA EXPO Praha Daniel Stach z České televize.
Cena AV ČR za mimořádné výsledky
„Jako první si cenu přichází převzít Julius Lukeš z Biologického centra AV ČR, a to ve svých oblíbených šortkách a žlutém tričku, v outfitu, který nosí do práce i do opery,“ žertoval Daniel Stach při uvádění prvního oceněného vědce. Tým parazitologa Julia Lukeše se věnuje dosud prakticky neznámému světu mikroorganismů v hlubinách oceánů.
Parazitolog Julius Lukeš přebírá Cenu AV ČR za mimořádné výsledky výzkumu, experimentálního vývoje a inovací.
Druhým oceněným výzkumem je publikace Český historický atlas. Kapitoly z dějin 20 století, na jejímž vzniku se podílela téměř třicítka vědců a vědkyň mimo jiné z Historického ústavu AV ČR, ČVUT, Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem, Univerzity Hradec Králové, Univerzity Karlovy a dalších institucí.
O něco skromnější sestavu tvořil kolektiv autorů třetího oceněného projektu – svazku Dějiny Československé akademie věd I. (1952–1962). Za prvním dílem z plánovaných čtyř stojí 16 vědců z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR, Ústavu pro soudobé dějiny AV ČR, Filosofického ústavu AV ČR, Historického ústavu Slovenské akademie věd a Univerzity Karlovy.
Cenu za práci na knize Dějiny Československé akademie věd I. (1952–1962) převzal Martin Franc z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR.
Cena AV ČR pro vědecké pracovníky do 35 let
V kategorii mladých vědeckých pracovníků uspěli dva lidé z Fyziologického ústavu AV ČR: Jana Brejchová se zabývá úlohou membránového cholesterolu, Petr Zouhar pak výzkumem o metabolismu a sekreční funkci tukové tkáně. Dalším oceněným vědcem v této kategorii je Martin Bouda z Botanického ústavu AV ČR, jenž se zaměřuje na transport vody v rostlinách.
Cena za popularizaci výzkumu
Popularizace se stává nedílnou součástí výzkumu. A umět seznamovat veřejnost s vědeckými výsledky není snadné. Rozhodně se to daří Vladimíru Wagnerovi z Ústavu jaderné fyziky AV ČR, který se popularizaci věnuje dlouhodobě. Vystupuje často v médiích i ve školách a dovede o poměrně složitých tématech informovat srozumitelným jazykem.
Cenu za popularizaci si odnesl Vladimír Wagner z Ústavu jaderné fyziky AV ČR.
O svém oboru velmi dobře mluví také Petr Pyšek z Botanického ústavu AV ČR. Právě díky němu se veřejnost dozvídá o problematice rostlinných invazí v České republice. Zabývá se dopady nepůvodních druhů na životní prostředí i ekonomiku a řadí se na seznam nejcitovanějších vědců světa.
Cenu za popularizaci si pak osobně z rukou předsedkyně Evy Zažímalové převzal Milan Dufek, díky kterému se každý rok koná čím dál oblíbenější Evropský festival filosofie. Cílem akce je navrátit filozofii, literaturu a vědu z čistě akademického prostředí do veřejného prostoru.
Text: Leona Matušková, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR, s využitím tiskové zprávy AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.