![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-souboru/AZ_NEWSLETTER/AZ_Newsletter_Galerie_obrazku/embo.jpg_1995510314.jpg)
Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
16. 07. 2024
Evropská organizace pro molekulární biologii (EMBO) sdružuje špičkové vědce z celého světa. Mezi její členy nově patří jedna vědkyně a dva vědci z Akademie věd ČR: Alena Panicucci Zíková z Biologického centra AV ČR, Zdeněk Lánský z Biotechnologického ústavu AV ČR a Leoš Shivaya Valášek z Mikrobiologického ústavu AV ČR.
Organizace EMBO (European Molecular Biology Organization) podporuje excelenci ve výzkumu, sdílení znalostí a spolupráci mezi vědci v oboru molekulární biologie. Letos, na oslavu 60. výročí založení, přijala 100 nových a 20 přidružených členů z celkem 37 zemí.
„Noví a přidružení členové se významně podílejí na základním výzkumu ve vědách o živé přírodě. V mnoha případech připravila jejich práce podmínky pro inovace, které zlepšily životy a životní podmínky na celém světě,“ uvedla ředitelka EMBO Fiona Watt.
Alena Panicucci Zíková zkoumá, jak funguje komunikace uvnitř buňky. Od roku 2009 vede výzkumnou skupinu v Parazitologickém ústavu Biologického centra AV ČR. Pracovala pět let v Seattlu v USA v Biomedical Research Institute a hostovala v laboratořích na univerzitách v Cambridgi a Amsterdamu. V roce 2009 získala ocenění L’Oréal UNESCO pro ženy ve vědě a v roce 2010 Prémii Otto Wichterleho. Obdržela také evropský výzkumný grant ERC Consolidator.
Více o výzkumu Aleny Panicucci Zíkové se dozvíte v časopise A / Věda a výzkum (v současnosti A / Magazín).
Alena Panicucci Zíková (CC)
Zdeněk Lánský zkoumá mitochondriální transport. Od roku 2016 působí jako vedoucí výzkumné skupiny na Biotechnologickém ústavu AV ČR. Obdržel Cenu předsedy Grantové agentury ČR pro rok 2021 a o rok později ERC Synergy Grant. V projektu se zaměřuje na protein tubulin, aby objasnil mechanismy vzniku a fungování mnoha závažných chorob.
Zdeněk Lánský
Laboratoř Leoše Valáška v Mikrobiologickém ústavu AV ČR se snaží zjistit, jak buňka dekóduje genetický kód DNA a jak tuto informaci využívá k produkci proteinů prostřednictvím složitého procesu translace. Vědec získal například Akademickou prémii nebo Cenu předsedkyně Grantové agentury ČR.
O výzkumu Leoše Valáška se dočtete více v časopise A / Věda a výzkum.
Leoš Shivaya Valášek (CC)
EMBO letos přijalo celkem čtyři vědce z Česka – čtvrtým je Lumír Krejčí z Masarykovy univerzity. V současnosti v organizaci zasedá více než 2100 vědkyň a vědců z celého světa, z nichž 20 působí v České republice. Nové členy nominují a volí stávající členové.
Organizace nabízí programy a iniciativy, jako jsou výzkumné granty, stipendia, stáže, konference, workshopy a publikace ve vědeckých časopisech. Podporuje také kariérní rozvoj vědců, zlepšuje vzdělávání a zvyšuje povědomí o výzkumu mezi veřejností.
Seznam všech 120 nových členů naleznete na webu EMBO.
Text: Zuzana Dupalová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR, s využitím zpráv BIOCEV a Biologického centra AV ČR
Foto: EMBO; Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR; Biotechnologický ústav AV ČR Text a fotografie označené CC jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
- Dvě desítky mladých vědkyň a vědců převzaly Prémii Otto Wichterleho
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.