![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-souboru/AZ_NEWSLETTER/AZ_Newsletter_Galerie_obrazku/53848159399_13085227ee_k.jpg_728243607.jpg)
I letos měla Akademie věd svého zástupce na setkání s nobelisty v Lindau
21. 08. 2024
Když se sejde 37 nositelů Nobelovy ceny s více než 630 mladými vědci na jednom místě, výsledkem jsou nové poznatky i nezapomenutelné zážitky. Tolik badatelských hvězd letos hostilo jihoněmecké město Lindau. Akce Lindau Nobel Laureate Meetings umožňuje každoročně mladým vědcům a vědkyním nejen získávat vědomosti a načerpat inspiraci, ale také navázat kontakty, které budou klíčové pro jejich kariéru.
Na 73. setkání v bavorském městě Lindau, které se věnovalo fyzice, reprezentoval Akademii věd ČR Petr Veřtát z Fyzikálního ústavu AV ČR. Kromě přednášek nobelistů a dalších vědců navštěvoval také workshopy či panelové diskuze. „Za svou kariéru jsem se zúčastnil okolo deseti mezinárodních konferencí světového formátu, některé čítaly i tisíce účastníků. Dosud jsem se ale nesetkal s tak vřelou atmosférou jako v Lindau,“ vyzdvihuje.
Přívětivost účastníků zároveň otevřela dveře potenciální spolupráci. „Navázal jsem kontakt s perspektivními vědci a seznámil se s nositeli Nobelovy ceny za fyziku. S nimi jsem diskutoval některé své výsledky a problémy v oboru,“ podotýká. „Navíc jsem nyní členem komunity Lindau Alumni Network a kdokoli z ní se na mě může obrátit.“ Komunita propojuje účastníky minulých setkání a umožňuje jim například najít partnera pro vědeckou spolupráci. Členové se zároveň mohou účastnit dalších akcí, například workshopů, seminářů nebo schůzek s nobelisty.
Pochvalu podle Petra Veřtáta zasluhují i organizátoři. „Jedinou chybou bylo, že se člověk nedokázal rozdvojit až roztrojit, aby se zúčastnil některých souběžných diskusí či setkání,“ dodává.
Tématem letošního setkání v Lindau byla fyzika.
Setkání, které změní kariéru
Petr Veřtát byl jedním ze čtyř českých vědců, kteří se letošní akce v Lindau zúčastnili. Badatele nominuje do užšího výběru akademický partner Lindau Meetings – v Česku je jím Akademie věd ČR. Příští léto se konají setkání v Lindau dvě, zaměří se na chemii a ekonomiku.
Zájemci naleznou informace, jak se dostat mezi „vyvolené“ účastníky a reprezentovat tak své pracoviště a českou vědu, na webových stránkách akce. Chemici a chemičky vysokoškoláci a postdoktorandi do pěti let od získání doktorského titulu se na setkání mohou těšit tradičně na přelomu června a července, ekonomové a ekonomky, kteří nejsou starší 35 let, na konci srpna.
Výzvu k podání přihlášky obdrží ústavy Akademie věd ČR a univerzity v polovině září. Kromě životopisu přikládají zájemci o účast do přihlášky až dva doporučující dopisy instituce, která je nominuje.
Petr Veřtát potvrzuje, že setkání s nobelisty a nadějemi oboru z celého světa jednoznačně ovlivní další profesní růst účastníků: „Člověka ale nakonec tolik neposouvají vědecká témata nobelistů, jako spíše životní postoje a zkušenosti lidí, kteří něco dokázali.“
Text: Zuzana Dupalová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Archiv Lindau Nobel Laureate Meetings
Přečtěte si také
- Vladislav Krzyžánek povede Evropskou mikroskopickou společnost
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Zemřel Vladimír Vavřínek, mezinárodně uznávaný byzantolog
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Projekt CzechGlobe postoupil do finále soutěže Evropské unie REGIOSTARS
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Mikrobiologický ústav AV ČR získal evropské ocenění excelence lidských zdrojů
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Tak trochu jiný festival. A-Fest ukázal hudební stránku Akademie věd
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.