![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2024/Tomasek_foto.jpg_1164446440.jpg)
Michal Tomášek z Vědecké rady AV ČR převzal zlatou Svatovojtěšskou medaili
18. 06. 2024
Arcibiskup pražský a primas český Mons. Jan Graubner předal 15. června 2024 místopředsedovi Vědecké rady AV ČR Michalu Tomáškovi zlatou Svatovojtěšskou medaili. U příležitosti svátku svatého Víta ho ocenil za dlouholetou vědeckou činnost a přínos k poznání dějin církve a církevního práva.
Michal Tomášek je odborníkem na právní kulturu a dějiny práva, jehož monografie se vydávají ve Spojených státech amerických i celé Evropě. Kromě jiného přispěl k začlenění naší země do Evropské unie. „Mezi experty je znám pro svou badatelskou poctivost a osobitý humor,“ vyzdvihuje předseda Vědecké rady AV ČR Pavel Baran.
V současnosti působí Michal Tomášek jako místopředseda Vědecké rady AV ČR pro agendu vědeckého titulu „doktor věd“ a předseda Grémia pro vědecký titul. Je proděkanem Právnické fakulty UK a vedoucím její katedry evropského práva. Za své dílo získal mnoho ocenění – od Spolkového prezidenta Rakouské republiky Rakouský čestný kříž za vědu a umění, dále od rektora UK Cenu Bedřicha Hrozného nebo stříbrnou medaili UK. Je držitelem stříbrné medaile Antonína rytíře Randy Jednoty českých právníků. Od předsedkyně Akademie věd ČR Evy Zažímalové obdržel čestnou oborovou medaili Karla Engliše.
V červnu 2022 převzal Michal Tomášek čestnou oborovou medaili Karla Engliše za zásluhy v sociálních a ekonomických vědách.
Michal Tomášek založil první univerzální periodický právnický časopis The Lawyer Quarterly, který vychází v České republice v anglickém jazyce. Vydává ho Ústav státu a práva AV ČR, s nímž laureát dlouhodobě spolupracuje. Pod vedením Michala Tomáška dosáhlo periodikum mezinárodního renomé – přispívají do něj právní vědci z Japonska, USA nebo arabských zemí. Michal Tomášek je významným a mezinárodně uznávaným představitelem právní vědy.
Text: Luděk Svoboda, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Archiv Michala Tomáška; Josef Landergott, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Hana Lísalová z Fyzikálního ústavu získala cenu na Cornellově univerzitě v USA
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L’Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
- Botanik Jan Květ získal Cenu Antonína Friče za příspěvek k rozvoji časopisu Živa
- Dlouholetá a kvalitní práce zaslouží uznání. Předsedkyně udělila děkovné listy
- Magnesii Literu získala kniha Louky. Dobrodružství poznávání. Vyšla v Academii
- Umění spojovat. Tři vědci převzali za svou práci medaile Akademie věd ČR
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.