![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-souboru/AZ_NEWSLETTER/AZ_Newsletter_Galerie_obrazku/2_Foto-Petr-Cintula_Lodnici.jpg_247026252.jpg)
Tak trochu jiný festival. A-Fest ukázal hudební stránku Akademie věd
26. 06. 2024
„Co Čech, to muzikant,“ říká se. Na Akademickém multižánrovém hudebním festivalu A-Fest zaměstnanci a zaměstnankyně pracovišť Akademie věd ČR už od roku 2015 dokazují, že „na každém šprochu pravdy trochu“ a že pořekadlo o hudebním nadání, které Čechům koluje v krvi, má pravdivý základ. Letošní ročník hostil 15. června 2024 Archeologický ústav AV ČR, Praha.
Na festivalu vystoupily skupiny, ve kterých působí zaměstnanci z různých pracovišť Akademie věd ČR. Vědci, vědkyně, ale i další pracovníci se tak představili v netradiční roli. Podpořit je přišli kolegyně a kolegové, rodinní příslušníci, ale z velké části také náhodní kolemjdoucí, které přilákala hudba a pohled do zahrady u metra Malostranská.
Celkem se představilo dvacet skupin reprezentující 19 pracovišť Akademie věd, které vystupovaly v knihovně a na venkovním podiu. Stovky návštěvníků si mohly vybírat z různých žánrů.
Zahájení a ukončení festivalu si vzali na starost multižánroví Lodníci a Děti Kapitána Morgana. V obou kapelách se představili spoluorganizátoři festivalu a zároveň ředitelé dvou pracovišť: Josef Lazar z Ústavu přístrojové techniky a Tomáš Urbánek z Psychologického ústavu, kteří festivalem navíc provázeli v průběhu dne.
Kapela Děti Kapitána Morgana
„Myšlenka A-Festu vznikla jako spontánní nápad při projednávání akcí souvisejících s oslavami 125. výročí založení Akademie věd,“ vzpomíná Josef Lazar na první ročník festivalu (více také v AB / Akademický bulletin). „Zároveň se festival pokouší o reminiscenci původního ducha Akademie věd, jež v prvopočátcích zahrnovala nejen vědu, ale také umění. Vždyť jedním z prvních předsedů Akademie věd byl hudební skladatel,“ dodává.
Od renesance po sny
Vážná hudba byla zastoupena Komorním orchestrem Akademie. Ten si pro letošní A-Fest připravil Koncertantní symfonii Františka Kramáře pro housle, klarinet, flétnu a smyčcový orchestr doplněný dvěma hornami. Houslové sólo přednesla americká houslistka Avery Morris, která získala prestižní Fulbrightovo stipendium na pražské HAMU. Představily se také tři pěvecké sbory: Dej nám akord – DNA, Comodo a Cantio, zaměřené od středověké přes renesanční a barokní hudbu až po jazzové standardy.
Komorní orchestr Akademie
Ecce Uku i Pražský Ukulele Band & Tři bílé vrány doprovázely zpěv hrou na ukulele, kdy kapely uzpůsobily známé písně pro tento specifický drnkací nástroj. Druhé uskupení, které doprovází ženské japonsko-české pěvecké trio, je charakteristické netradičními úpravami skladeb různorodých stylů.
Nechyběly swing a jazz. Nově vzniklí The Friday Swingers hrají předválečný gypsy-swing ve stylu Django Rheinhardta a Stephana Grapelliho. Swing Cheek předvedli stylový mix swingovek, gospelů a černošských spiritálů. Představila se i další mladá kapela Jazz Bunker Enesemble, která vznikla v roce 2023 z každoročního Czech Jazz Workshop v Praze. Repertoár tria Jazzeto Balsamico zahrnuje instrumentální improvizace na jazzové standardy inspirované charakteristickými dlouhými tóny legendárního jazzového trumpetisty Miles Davise.
Velké zastoupení měl folk, country či různé verze rocku. Ať už to byla skupina Cain Da Breth inspirovaná keltskou mytologií, přírodou a příběhy na pomezí snu a reality, nebo třeba Dropsomnia, jejíž členové říkají, že jejich písničky pocházejí z nočních snů, kam vstoupily jako melodie zpívané snovým hlasem spolu s kusy textů. Inspirací folk-rockové kapely WinterSeason jsou pak každodenní situace člověka v současném světě.
Cain da Breth
Staré dobré časy i vlastní cesty
Čtyřčlenná skupiny Table Mountain String Band zahrála svižné a energické americké lidové písně, jež se stylově řadí k tzv. old-time žánru. Alternativní rock – český a hlasitý, připomínající starou dobrou vysočinskou garáž, podkreslenou akordeonem a prořízlou trubkou ostrou jako břitva předvedla skupina Lajky. Repertoár Blumeks je čistě blues-rockový, ať už hrají covery písní rockových legend nebo vlastní tvorbu.
Členové skupiny Bixley svůj hudební styl nazývají novou kategorií – sofistikovaný rock. Vlastní styl představila i skupina Klec, která vychází hudebně z klezmeru, ale tuto původně tradiční židovskou hudbu posouvá a mění k obrazu svému.
Festival se konal v areálu pražského Archeologického ústavu AV ČR.
Původní myšlenka pořádat hudební festival vzešla před několika lety od Josefa Lazara z Ústavu přístrojové techniky AV ČR a zároveň člena kapely Lodníci. Postupně se k organizaci připojily pražský Archeologický ústav AV ČR, který festivalu poskytuje zázemí od roku 2022, Psychologický ústav AV ČR a IOCB Tech. Akce měla velmi kladnou odezvu, a už teď se těšíme na další ročník.
Text: Kateřina Kleinová, Archeologický ústav AV ČR, Praha, a Zuzana Dupalová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Archeologický ústav AV ČR, Praha
Přečtěte si také
- Vladislav Krzyžánek povede Evropskou mikroskopickou společnost
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- I letos měla Akademie věd svého zástupce na setkání s nobelisty v Lindau
- Zemřel Vladimír Vavřínek, mezinárodně uznávaný byzantolog
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Projekt CzechGlobe postoupil do finále soutěže Evropské unie REGIOSTARS
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Mikrobiologický ústav AV ČR získal evropské ocenění excelence lidských zdrojů
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.