![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2024/2024-03-11_Tyden-mozku_utery_web-37.jpg_1987258066.jpg)
Týden mozku vrcholí, program plný přednášek a workshopů potrvá až do neděle
14. 03. 2024
Špičková přednáška americké neurovědkyně Anne Andrews byla jedním z vrcholů letošního ročníku festivalu Týden mozku. Událost ale pokračuje i v následujících dnech, návštěvníci se můžou těšit na live show Zeptej se vědce!, přednášku o závislostech na digitálních technologiích nebo na různé hry a hlavolamy. Všechny akce jsou zdarma, na některé je třeba se předem registrovat. Z bohatého programu můžete vybírat na webových stránkách festivalu.
Americká neurovědkyně Anne Andrews působí na Kalifornské univerzitě v Los Angeles a Českou republiku navštívila letos v březnu díky programu Fulbrightovy nadace. Hostitelskou institucí během jejího českého pobytu je Ústav anorganické chemie AV ČR. Jednu z několika přednášek, které si pro české publikum přichystala, přednesla ve středu 13. března 2024 v budově Akademie věd ČR na Národní třídě v Praze.
„Mozek není počítač, je mnohem složitější a stále ho ještě úplně neznáme,“ říká americká neurovědkyně Anne Andrews, která se zabývá mj. vztahem mezi hladinou serotoninu v mozku a úzkostmi a depresemi.
Anne Andrews na přednášce hovořila o senzorech, které se jejímu týmu podařilo vyvinout. Jeden z nich je schopen měřit neurotransmitery (chemikálie, např. serotonin), které kódují předávání informací mezi neurony. Senzor je založený na tranzistoru a speciální sekvenci DNA a spojuje v sobě oba aspekty mozkové komunikace – elektrickou i chemickou.
🧠 Náš mozek je "plný" chemie.
— Akademie věd ČR (@Akademie_ved_CR) March 15, 2024
🧠 Profesorka Anne Andrews a její tým zkoumají serotonin a jeho vliv na stres nebo deprese. Vyvinuli speciální senzor, který měří jednotlivé neurotransmitery (chemikálie, např. právě serotonin). Ty kódují předávání informací mezi neurony. pic.twitter.com/CLJUe771G8
Pokud bychom chtěli používat metafory, pak je podle Anne Andrews vhodnější mozek připodobnit spíše k hudbě než k počítači. Mozek totiž využívá mnoho neurotransmiterů (v hudbě nástrojů) najednou k vytvoření velmi komplexního díla.
Výzkum deprese se podle americké vědkyně velmi vyvíjí. Za nadějné považuje právě přesné měření serotoninu v mozku během situací, které jsou pro člověka nejednoznačné a kde serotonin ovlivňuje naše „nastavení“ v tom, jak budeme vnímat motivace druhých lidí.
O veřejnou přednášku Anne Andrews v AV ČR byl velký zájem. Záznam přednášky bude k dispozici na webu Týdne mozku.
Program až do neděle
Z letošní programové nabídky lze vybírat až do neděle, některé přednášky a aktivity už jsou ale obsazené. Ve čtvrtek odpoledne byla ještě k dispozici volná místa na páteční přednášku Evy Kudové z Ústavu organické chemie a biochemie AV ČR o neurosteroidech – látkách, které je možné využít například k léčbě poporodních depresí nebo dětské formy epilepsie. Přenáška se koná v pátek v 14 hodin v budově AV ČR na Národní třídě v Praze.
Ve stejné budově se můžou děti a jejich rodiče zúčastnit v pátek herního odpoledne s hlavolamy. Aktivitu si pro ně připravil Klub deskových her Paluba. V sobotu se pak budou na malé i velké návštěvníky těšit debrujáři se svými hravými workshopy.
Během Týdne mozku lze zakoupit některé odborné a populárně-naučné tematické knihy se slevou.
Zajímá vás, jak náš mozek ovlivňují těžko odstranitelné látky v pitné vodě nebo konspirační teorie? Proč jim vůbec věříme? Jestli je obávaná toxoplazmóza doopravdy hybatelem naší společnosti? Co se v mozku děje, když spíme, a jde spát jen půlkou mozku? A co našemu mozku udělá nedostatek spánku? Pak se připojte k facebookovému streamu live akce Zeptej se vědce, která se odehraje v budově Akademie věd ČR na Národní třídě v sobotu 16. března v 15 hodin. Akci bude moderovat novinářka Lenka Vrtišková Nejezchlebová.
Nejen hry, ale i vzdělání nabízí víkendový program například v Brně. Na nedělní dopoledne tam organizátoři připravili přednášku Martina Smrčky z Neurochirurgické kliniky Lékařské fakulty MU a FN Brno s názvem Operace aneuryzmat a cévních malformací mozku. Uskuteční se v 11 hodin v budově Lékařské fakulty.
Všechny potřebné informace najdete na webu www.tydenmozku.cz.
Text: Leona Matušková, ve spolupráci s Eliškou Zvolánkovou, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Archeologické léto láká na nepřístupná místa Vyšehradu i leteckou archeologii
- A / Magazín o retru a době nedávno minulé, kvantových počítačích i parazitech
- Skončil Veletrh vědy 2024. Letošní ročník přilákal rekordní počet návštěvníků
- Setkání s vědci, besedy, science shows. V Letňanech se koná Veletrh vědy
- A / Easy: O magii, kouzlech, olympiádě a vztahu punkrocku a chemie
- Veletrh vědy se blíží. Rezervujte si místa na přednášky, besedy a science shows
- A / Magazín o evoluci, zemích nikoho, ohroženém chmelu i opravě poraněné míchy
- Po slavnostním zahájení začíná bohatý program Týdne mozku, potrvá do neděle
- Digitální detox, toxoplazma, Alzheimer: v pondělí začíná festival Týden mozku
- Obnažená důmyslnost evoluce. Nová výstava ukazuje květy do nebývalých detailů
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.