![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2024/2024-03-21_Cestne-medaile-AV-CR_web-52.jpg_1880663278.jpg)
Umění spojovat. Tři vědci převzali za svou práci medaile Akademie věd ČR
22. 03. 2024
Propojují vědní odvětví, badatele i odborníky s veřejností. Do svých oborů navíc vnášejí nové prvky a podněty. Za svou práci nyní získali medaile za zásluhy zoolog Ivan Horáček, slavista a medievista Christian Lübke a archeolog Jan Mařík. Ocenění jim 21. března 2024 předala předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová v sídle instituce na pražské Národní třídě.
Eva Zažímalová zdůraznila, že laureáti zanechali ve vědě výraznou stopu a dodnes posouvají její hranice. „Všechny čestné medaile, jež naše instituce uděluje, nesou jména českých učenců, kteří se významně zasloužili o rozvoj jejich oborů. Do svých disciplín se podobně silně vepisují také vědci, kteří je dnes získávají.“
Předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová
Propojováním k porozumění
„Archeologie má výhodu, že zaujme. Zároveň je ale jedním z mála oborů, které lidem vstupují do života i domovů, a ne vždy bývá vítaná. Musíme proto veřejnosti vysvětlovat, jaký smysl má naše práce,“ poznamenal laureát medaile Vojtěcha Náprstka za zásluhy v popularizaci vědy ředitel pražského Archeologického ústavu AV ČR Jan Mařík.
O zpřístupňování archeologie veřejnosti se Jan Mařík přičinil významně – pomáhal například vytvořit aplikace s rozšířenou realitou a spolupořádá akci Archeologické léto. Podílel se také na vzniku portálu pro amatérské archeology AMČR–PAS a spolupracuje na vytváření nového památkového zákona.
Jak vyzdvihl v laudatiu jeho kolega Jaroslav Řídký, Jan Mařík dokáže spojovat nejen odborníky a laiky, ale také vědce mezi sebou: „Archeologové se dělí do různých skupin – teoretické, muzejní, klasické a další. Jan Mařík je asi jediným archeologem, který zná všechny skupiny a dokáže je propojit.“
Jan Mařík
Příroda z různých perspektiv
Geologie, zoologie, paleontologie i obecná biologie. Paleta zájmů Ivana Horáčka, který v současnosti pracuje na katedře zoologie Přírodovědecké fakulty Univerzity Karlovy, je jedinečná. „Fascinující rozsah jeho působení dokresluje i jeho zájem o filozofii, psychologii a psychoanalýzu, teorii a praxi výtvarného umění, poezii a hudbu,“ doplnil Stanislav Čermák z Geologického ústavu AV ČR.
Během dřívějšího působení v Geologickém ústavu AV ČR vytvořil Ivan Horáček mimořádnou platformu multidisciplinárního studia přírody. Za vědeckou práci, která měla dopad na další směřování přírodních věd v Česku a vedla k rozvoji české geologie, mu Akademie věd ČR udělila medaili Františka Pošepného za zásluhy v geologických vědách. „Ocenění vnímám jako vyjádření zájmu o propojení různých disciplín, biologie i neživé přírody,“ podotkl laureát.
Ivan Horáček
Stavitel mostů
Medaili Františka Palackého za zásluhy v historických vědách obdržel německý medievista a slavista Christian Lübke. Zaměřuje se především na dějiny a kulturu středovýchodní Evropy. Ve spolupráci s českými akademickými pracovišti se podílel na mezinárodních projektech, které se zabývaly specifiky historického vývoje střední Evropy.
Jeho zásadní roli v proměně české historiografie a medievistických studií po roce 1989 zdůraznila Eva Doležalová z Historického ústavu AV ČR, který vědce na ocenění navrhl. „Považujeme ho za stavitele mostů mezi výzkumnými centry, projekty i lidmi ve střední Evropě,“ dodala.
Christian Lübke vzpomněl na české archeology, s nimiž spolupracoval. „Důležitou roli v tomto ohledu sehrál Leibnizův ústav pro dějiny a kulturu východní Evropy (GWZO). Spolupráce s českou Akademií věd se ještě více rozvinula poté, co jsem se stal v roce 2007 ředitelem instituce.“ Více o české spolupráci s GWZO najdete zde.
Christian Lübke
Více informací o čestných medailích naleznete na webových stránkách AV ČR.
Text: Zuzana Dupalová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Hana Lísalová z Fyzikálního ústavu získala cenu na Cornellově univerzitě v USA
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Michal Tomášek z Vědecké rady AV ČR převzal zlatou Svatovojtěšskou medaili
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L’Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
- Botanik Jan Květ získal Cenu Antonína Friče za příspěvek k rozvoji časopisu Živa
- Dlouholetá a kvalitní práce zaslouží uznání. Předsedkyně udělila děkovné listy
- Magnesii Literu získala kniha Louky. Dobrodružství poznávání. Vyšla v Academii
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.