![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/headers/media.jpg_1987258066.jpg)
Upravovat pitnou vodu bude náročnější
21. 11. 2023
Globální klimatická změna, ale i hospodaření v rybnících přinášejí nové výzvy pro úpravu pitné vody. Českobudějovičtí vědci z Biologického centra Akademie věd ČR (BC AV ČR) dnes představili předpovědi, jak se bude měnit kvalita povrchových vod v povodí tří důležitých zdrojů, z nichž se vyrábí většina pitné vody pro jižní Čechy – nádrž Římov na Českobudějovicku, řeka Otava v Písku nebo menší vodní nádrž Karhov na Jindřichohradecku. Analýzy potvrdily, že ve vodě vzrůstá a bude nadále vzrůstat množství přírodních organických látek. To znamená, že vyčistit pitnou vodu od těchto látek bude čím dál tím náročnější a dražší.
Organické látky tvoří hlavní část znečištění úpraven vod. Jsou přírodního původu, nejsou škodlivé, ale mají hnědavé zbarvení a pro pitnou vodu se musí odstranit. Do povrchové vody se dostávají z půd, hlavně z horských rašelinišť a z rozkladu organického opadu, např. trávy, listí či jehličí. Pocházejí ale také z rybníků, kde jsou produkovány zvýšeným růstem řas a sinic.
Během tříletého výzkumného projektu a s použitím dlouhodobých dat z monitoringu kvality vody vědci předpověděli trendy budoucího vývoje. Ukazuje se, že s globální změnou klimatu, kdy roste teplota a nerovnoměrnost srážek, bude množství organických látek ve vodách narůstat. „Když se zvedne teplota, organických látek je víc. Razantní zvýšení přinášejí bouřky a prudké deště, ale také odumření lesa v povodí nebo deště po delším suchu,“ přibližuje Petr Porcal, hydrochemik z Hydrobiologického ústavu BC AV ČR. Pokud se podaří udržet růst globální teploty do 2,6° C, bude růst koncentrace přírodních organických látek malý a k růstu bude docházet v nižších nadmořských výškách. Pokud bude růst teplot pokračovat, produkce přírodních látek se výrazně zvýší v horských oblastech, které jsou již nyní nejvýznamnějším zdrojem přírodních barevných látek ve vodách.
Vědci také sestavili mapy, v nichž detailně popsali kritické oblasti největších zdrojů organických látek. V povodí římovské nádrže hrají nejdůležitější roli rašeliniště v Novohradských horách (jde o pramenné oblasti řek Malše, Černé a potoků Pohořského a Mlýnského). Pro odběratele pitné vody na Písecku v povodí řeky Otavy by se na první pohled podle barvy vody mohlo zdát, že mají největší vliv šumavské horské jehličnaté lesy a mokřady, není to však jediný zdroj. Zemědělská krajina v podhůří a látky z odpadních vod a rybníků zvyšují svůj podíl v říční vodě. V dolních tocích již tyto látky představují více než polovinu všech přírodních organických látek, které musí úpravna pitné vody odstraňovat.
Rostoucí množství organických látek bude narážet na kapacitní limity ve stávajících úpravnách vody. „Popsali jsme scénáře, kam až vyrostou koncentrace organických látek. Například v povodí římovské nádrže tento růst může být okolo 1 mg/l organického uhlíku za deset let,“ říká Petr Porcal. Technologická řešení pro filtrování zvýšeného množství těchto nečistot však existují a provozovatelé a vlastníci úpraven se musí připravit na nutnost rekonstruovat technologické linky či optimalizovat provoz úpraven, což je např. situace třetí studované lokality, nádrže Karhov na Jindřichohradecku. To může představovat finanční i technologický problém zejména pro malé obce. Zde se však uplatňuje důležitý přenos znalostí a zkušeností spojených s úpravou pitné vody, který je podmíněn šíří záběru velkých provozovatelů úpraven, jak dokládá studie porovnávající pět českých úpraven vody od největších a nejmodernějších až po ty nejmenší a zaměřuje se na přenos znalostí vedoucích k dosažení nejlepší kvality pitné vody i v těch nejmenších zdrojích, i když je to mnohdy spojeno s obtížným získáváním finančních prostředků.
Jihočeští vědci na výzkumu spolupracovali s norskými kolegy a srovnávali české úpravny vod s úpravnami ze severských zemí, kde se potýkají se stejným trendem nárůstu přírodních organických látek. Kvalita pitné vody z podobných povrchových zdrojů patří v České republice k evropské špičce.
Výstupem výzkumného projektu, který byl financován z Norských fondů a Technologické agentury ČR, byly rovněž mapy povodí s charakterem přírodních organických látek, optimalizační opatření na míru jihočeským úpravnám pitné vody a zároveň obecný návod, jak sestavit manipulační řády pro jakékoli vodárenské nádrže a úpravny pitné vody.
Projekt Pitná voda – připravenost na budoucnost je financován z Norských fondů a Technologické agentury ČR v rámci programu KAPPA (č. TO01000202).
Kontakt:
Doc. Ing. Petr Porcal, Ph.D.
vedoucí oddělení hydrochemie
Hydrobiologický ústav Biologického centra AV ČR
e-mail: porcal@hbu.cas.cz
Mgr. Daniela Procházková
PR manažerka, Biologické centrum AV ČR
e-mail: daniela.prochazkova@bc.cas.cz
Přečtěte si také
- Lipno a Orlík v obrazech: putovní výstava již podruhé
- Největší festival starověkých dějin začíná v pátek v Mušově u Pasohlávek
- Objev českých vědců píše novou kapitolu učebnic elektrochemie
- Termití kamikadze chrání kolonii pomocí zvláštního enzymu
- Silné zimní blesky spustily dlouhotrvající hvízdání v okolí Země
- Tomáš Čižmár převzal významné evropské ocenění v oboru mikroskopie
- Meziplanetární sonda JUICE úspěšně navštívila Zemi, pomohl jí nevídaný manévr
- Záludnosti myšlení poodhalí mezinárodní konference filozofie jazyka a mysli
- Nové molekuly snižují chuť k jídlu a chrání mozek před Alzheimerovou chorobou
- Vědci zahájí rozsáhlý průzkum ryb lipenské nádrže
Kontakty pro média
Markéta Růžičková
vedoucí Tiskového oddělení
+420 777 970 812
Eliška Zvolánková
+420 739 535 007
Martina Spěváčková
+420 733 697 112