![Zahlavi](/export/system/modules/cz.nelasoft.opencms.avcr/resources/img/content-image/default.jpg_1987258066.jpg)
Očkovanost jako kulturní fenomén: Východ versus Západ?
20. 01. 2022
Ochota k očkování závisí na mnoha faktorech. Některé z nich zjišťoval tým badatelů Psychologického ústavu AV ČR a Masarykovy univerzity Brno. Ověřoval například, do jaké míry může ochota k očkování souviset s osobnostními vlastnostmi, hodnotovými preferencemi apod. Ukázalo se ale, že větší roli hrají některé kulturní a politické tendence. Častěji se nechali očkovat lidé, kteří se cítí součástí západní Evropy. Ti, kteří se součástí Západu necítí, až desetkrát častěji věří dezinformacím o covidu.
V poslední době čím dál častěji slyšíme, že se země východní a západní Evropy liší proočkovaností a přístupem k dodržování protipandemických nařízení. Statistiky Johns Hopkins University ukazují, že ve výskytu nových případů covid-19 jsou na špici světového žebříčku postkomunistické země. Do tohoto schématu zapadá i aféra kolem srbského tenisty Novaka Djokoviče. Do jaké míry ochota nechat se očkovat či dokonce obecná ochota dodržovat pravidla souvisí s kulturní orientací?
Vědci z týmu Psychologického ústavu AV ČR (Martina Klicperová, Iva Poláčková-Šolcová, Ladislav Kážmér) a Masarykovy univerzity (Jan Šerek) se dotazovali vzorku 1182 respondentů reprezentativního podle hlavních demografických kategorií.
Kulturní identifikace a očkovanost
Výsledky ukázaly, že je významný a poměrně silný vztah mezi očkováním a kulturními okruhy, jako je identifikace s demokratickou Evropou, resp. Západem a Východem. Konkrétně ti, kteří se cítí součástí demokratické Evropy, jsou očkováni téměř v 90 procentech (89,5 % viz graf 1), podobně jako ti, jež se považují za součást západní civilizace/kultury (89,2 %). Naopak očkovanost těch, kteří deklarují rozhodnou příslušnost k východní/slovanské kultuře, je o téměř 20 % nižší (70,1 %). Častěji se také nechají očkovat např. starší a vzdělanější lidé, ženy a voliči předešlé vládní koalice (ČSSD, KSČM, ANO) na rozdíl od voličů malých stran, Trikolory, SPD a nevoličů.
Také důvěra v dezinformace týkající se covidu-19 (hoaxy) souvisí s kulturní orientací. Pocit sounáležitosti se západní civilizací a s demokratickou Evropou jako by před hoaxy chránil (pouhá necelá 4 % těch, jež se identifikují s demokratickou Evropou, důvěřují internetovým covidovým hoaxům, zatímco ti, kteří s demokratickou Evropou nesouzní, věří hoaxům skoro desetkrát častěji – tedy více než třetina takovým hoaxům podléhá (33,8 %, viz graf 2). Mimochodem, před hoaxy též částečně chrání VŠ vzdělání (naopak důvěra v hoaxy byla nejsilnější u středoškoláků bez maturity); pokud jde o věk, hoaxům podléhá nejvíc střední generace (lidé ve věku 30–60 let), ženy spíše než muži a v dotazované skupině více než čtvrtina lidí, kteří buď nešli volit, nebo volili SPD Tomio Okamury, Trikoloru a jiné málo známé strany.
Kulturní sounáležitost a přísnost na ty, kdo falšují potvrzení o očkování
Účinek kulturní sounáležitosti se projevuje i při posuzování takového činu, jakým je falšování potvrzení o očkování. Ačkoli jsou demokracie obecně spíše benevolentní, v dobách pandemie to platit nemusí. Odpovědi respondentů ukazují, že pro beztrestnost se v tomto případě vyjadřují nejvíce ti, kteří se součástí demokratické Evropy intenzivně necítí („určitě ne“), zatímco ti, co se s demokratickou Evropou identifikují („ano“), hlasují nejčastěji pro pokutu či alespoň podmíněně odložený trest.
Podmínku by také požadovalo více lidí, kteří se s demokratickou Evropou identifikují nejsilněji („určitě ano“). I jiná otázka, „Jak je pro Vás důležité žít v zemi, ve které se vládne demokraticky?“, koreluje s přísností vůči očkovacím podvodům; také v tomto případě lidé, kterým údajně na demokracii nejvíce záleží, byli častěji pro podmínečný trest než ostatní skupiny, viz graf 3).
Rozdíly v pojetí svobody
Je zřejmé, že rozdíly v přístupu k očkování souvisejí i s pojmem svobody. Odpírači očkování častěji souhlasili s chápáním demokracie jako svobody, režimu, v němž si člověk může dělat co chce, zatímco očkovaní častěji souhlasili s tvrzením, že součástí svobody je odpovědnost.
Nalezené vztahy samozřejmě neplatí absolutně, jde o populační tendence. Očkování i kulturní orientace jsou složité fenomény. Nelze např. kategoricky tvrdit, že každý, kdo je neočkovaný, odmítá západní civilizaci a demokracii, a naopak. Velice záleží i na jiných faktorech, mj. také např. na legitimitě vlády (viz tisková zpráva z r. 2021) z období vlády premiéra Babiše). Nalezené souvislosti ale přesto vypovídají o podstatě demokratické kultury a demokratickém éthosu.
Kontakt:
PhDr. Martina Klicperová, CSc., DSc.
Psychologický ústav AV ČR
e-mail: Klicperovabaker@gmail.com
doc. Mgr. et Mgr. Jan Šerek, Ph.D.
Fakulta sociálních studií Masarykovy univerzity
e-mail: serek@fss.muni.cz
Přečtěte si také
- Lipno a Orlík v obrazech: putovní výstava již podruhé
- Největší festival starověkých dějin začíná v pátek v Mušově u Pasohlávek
- Objev českých vědců píše novou kapitolu učebnic elektrochemie
- Termití kamikadze chrání kolonii pomocí zvláštního enzymu
- Silné zimní blesky spustily dlouhotrvající hvízdání v okolí Země
- Tomáš Čižmár převzal významné evropské ocenění v oboru mikroskopie
- Meziplanetární sonda JUICE úspěšně navštívila Zemi, pomohl jí nevídaný manévr
- Záludnosti myšlení poodhalí mezinárodní konference filozofie jazyka a mysli
- Nové molekuly snižují chuť k jídlu a chrání mozek před Alzheimerovou chorobou
- Vědci zahájí rozsáhlý průzkum ryb lipenské nádrže