![Zahlavi](/export/system/modules/cz.nelasoft.opencms.avcr/resources/img/content-image/default.jpg_1987258066.jpg)
Candáti na Lipně bojují o přežití. Vědci budou kontrolovat jejich hnízda
15. 04. 2024
Šedesát umělých hnízd pro candáty instalují v těchto dnech jihočeští rybáři z Českého rybářského svazu (ČRS) ve spolupráci s vědci z Biologického centra Akademie věd ČR (BC AV ČR) na našem největším přehradním jezeře Lipno v jižních Čechách. Hnízda budou odborníci po celou dobu, kdy samci hlídají jikry, několikrát týdně kontrolovat. Chtějí prověřit, zda populaci candátů na Lipně ohrožuje největší vrcholový predátor sladkých vod, sumec velký. Podle posledního průzkumu v září loňského roku se totiž ukazuje, že množství sumců na Lipně výrazně narůstá, zatímco candáti opět ubývají.
Umělá hnízda odborníci pokládají do vhodných příbřežních míst do hloubky 1,5 -3 metrů, aby vytvořili co nejlepší podmínky pro tření candátů. Po celou dobu tohoto klíčového období rozmnožování budou několikrát týdně monitorovat obsazenost hnízd a stav jiker. „Budeme sledovat, kteří samci svou snůšku úspěšně „vysedí“ a které snůšky budou napadeny predátorem,“ říká Jan Kubečka z Hydrobiologického ústavu BC AV ČR, jehož výzkum byl podpořen projektem „Inovativní rybářský management velké nádrže (QK22020134)“ Národní agentury pro zemědělský výzkum a ČRS.
Candát obecný se vyznačuje vyvinutou rodičovskou péčí, kdy po výtěru samec hlídá vytřené hnízdo s jikrami. V tuto dobu odhodí vrozenou plachost a je schopen bránit hnízdo i proti vetřelcům větším, než je on sám. Pro velké sumce tak může představovat snadnou kořist. Pozře-li sumec samce candáta, je ke zkáze odsouzena i celá snůška jiker, která se pak stane kořistí ostatních ryb. Vliv vrcholového predátora na populaci candátů tak může v být v tomto období devastující.
Přitom právě díky úlovkům dravců byla údolní nádrž Lipno mnohými rybáři považována za rybářský ráj. V posledních dvou dekádách 20. století pocházel každý pátý candát ulovený v Čechách a na Moravě z nádrže Lipno. Situace se změnila kolem roku 2005, kdy úlovky poklesly zhruba na desetinu dřívějšího množství a populace candáta se dostala až na pokraj kolapsu.
Co způsobilo candátí krizi?
Téměř detektivní pátrání po příčinách poklesu množství candátů v té době zahájili odborníci z Hydrobiologického ústavu BC AV ČR ve spolupráci s obhospodařovatelem revíru, Jihočeským územním svazem ČRS. „Rozebrat příčinné souvislosti pod hladinou našeho největšího jezera nebyl vůbec snadný úkol. V úvahu přicházely faktory jako klimatická změna, nedostatečné rozmnožování, parazité a nemoci, pokles produktivity nádrže, vliv rybožravých predátorů, konkurence a predace ostatních dravých druhů ryb, přílišný tlak ze strany rybářů atd.,“ vyjmenovává Jan Kubečka.
Podrobné analýzy ukázaly, že na přelomu tisíciletí klesla koncentrace živin a produktivita nádrže. V kombinaci s kolísáním hladiny se to projevilo v úbytku množství potravy pro candáta, a to vedlo k výraznému zpomalení růstu. „Zatímco dříve dosahovali candáti stanovené lovné míry 50 cm po čtvrtém roce života, ročníku narozenému v roce 2000 to trvalo 9 let. Takto pomalu rostoucí populaci se nedařilo kompenzovat ztráty působené rekreačními rybáři a došlo ke kolapsu úlovků, kterému říkáme candátí krize,“ uvádí Jan Kubečka. Aby se populaci candáta pomohlo, přistoupil provozovatel revíru k řadě ochranných opatření, především k vyhlášení rozsáhlých chráněných rybích oblastí a zákazu lovu na nástražní rybku menší než 20 cm, která vešla v platnost od r. 2009.
Díky tomu se po několika letech objevily náznaky zotavení populace. „Například v letech 2016 a 2017 můžeme mluvit o velmi silných ročnících candáta. Množství rybího plůdku, který je hlavní potravou candáta, v nádrži stouplo a rychlost růstu se vrátila na původní úroveň,“ říká Jiří Marek, jednatel Jihočeského územního svazu ČRS. Povzbuzen náznaky zotavení, zmírnil ČRS ochranná opatření na minimální délku nástražní rybky 15 cm. Úlovky skutečně po několik let stouply a vrátil se i zájem rybářů o lov candáta.
Zotavení populace vystřídal nečekaný zvrat
Zcela neočekávaně však došlo znovu k poklesu početnosti těchto dravců. „Zaznamenali jsme zvýšenou úmrtnost u silných ročníků ve věku 3-6 let. To bylo velmi překvapivé, protože šlo o ryby v rozpuku nejlepších let života ve výborné kondici a dobře zásobené potravou. Populace měla všechny předpoklady růst, ale paradoxně začala klesat,“ vypráví Jan Kubečka s tím, že zahájili nové pátrání po příčinách úbytku candátů. Jednou z možných příčin se ukázal být vrcholový predátor, sumec velký.
Díky podpoře Krajského úřadu Jihočeského kraje provedli hydrobiologové v září 2023 průzkum populace sumce velkého, který potvrdil, že jeho populace v posledních letech silně narůstá. Biomasa sumců ulovených rekreačními rybáři dokonce přerostla v roce 2022 biomasu ulovených candátů. „Při tomto průzkumu jsme odhalili ve volné vodě Lipna nejvyšší biomasu sumce ze všech dosud zkoumaných nádrží, přibližně 35 kilogramů na hektar. Navíc jsme zjistili, že candáti představují více než 10 % potravy sumce. Je tedy vysoce pravděpodobné, že sumec je oním faktorem, který ohrožuje přežívání candátů a znemožňuje návrat vysokých úlovků,“ vysvětluje Jan Kubečka.
Zpřesňovat odhady početnosti sumce a jeho vlivu na populaci candáta budou hydrobiologové znovu v letošním roce. Právě nyní na přelomu dubna a května se soustřeďují na klíčové období rozmnožování candátů. Zároveň provádějí průzkum populace sumce a jeho potravního chování tak, aby mohli odhadnout jeho vliv na populace candáta v tomto kritickém období. Na konci srpna se pak zaměří na sledování výsledku tření candáta a vliv sumce v letním období.
Kontakt:
Prof. RNDr. Jan Kubečka, CSc.
Hydrobiologický ústav Biologického centra AV ČR
kubecka@hbu.cas.cz
Mgr. Daniela Procházková
referentka publicity
Biologické centrum AV ČR
daniela.prochazkova@bc.cas.cz
Jiří Marek
jednatel
Český rybářský svaz, z. s.
Jihočeský územní svaz
marek@jcus.cz
Přečtěte si také
- Lipno a Orlík v obrazech: putovní výstava již podruhé
- Největší festival starověkých dějin začíná v pátek v Mušově u Pasohlávek
- Objev českých vědců píše novou kapitolu učebnic elektrochemie
- Termití kamikadze chrání kolonii pomocí zvláštního enzymu
- Silné zimní blesky spustily dlouhotrvající hvízdání v okolí Země
- Tomáš Čižmár převzal významné evropské ocenění v oboru mikroskopie
- Meziplanetární sonda JUICE úspěšně navštívila Zemi, pomohl jí nevídaný manévr
- Záludnosti myšlení poodhalí mezinárodní konference filozofie jazyka a mysli
- Nové molekuly snižují chuť k jídlu a chrání mozek před Alzheimerovou chorobou
- Vědci zahájí rozsáhlý průzkum ryb lipenské nádrže
Biologicko-ekologické vědy
Vědecká pracoviště
- Biologické centrum AV ČR
Botanický ústav AV ČR
Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Ústav biologie obratlovců AV ČR
Výzkum v této oblasti je zaměřen na studium vztahů jak mezi organismy a prostředím, tak i mezi jednotlivými organismy; výsledky jsou využitelné v péči o životní prostředí. Studium zahrnuje terestrické, půdní a vodní ekosystémy a systémy parazit-hostitel. Výzkum je prováděn většinou na území ČR a přispívá tak k jejímu bio-ekologickému mapování. Dlouhodobá pozorování ve vybraných lokalitách se soustřeďují na typické ekosystémy studované z hlediska geobotaniky, hydrobiologie, entomologie, půdní biologie, chemie a mikrobiologie a na problematiku eutrofizace vybraných přehrad a jezer. V oblasti botaniky je studována taxonomie vyšších a nižších rostlin, zvláště řas, s využitím v oblasti ochrany přírody. Studium molekulární a buněčné biologie, genetiky, fyziologie a patogenů rostlin a hmyzu je předpokladem pro rozvoj rostlinných biotechnologií v zemědělství a využití hmyzu jako modelu pro obecně biologický výzkum. Botanický ústav též pečuje o Průhonický park, který je významnou součástí českého přírodního a kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 4 vědecké ústavy s přibližně 1030 zaměstnanci, z nichž je asi 380 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.