![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2023/2022-08-15_Nakladatelstvi-Academia_budovy_web-20.jpg_67087251.jpg)
Kniha Dějiny lidí z Nakladatelství Academia získala cenu Magnesia Litera
19. 04. 2023
Publikace Martina Rychlíka Dějiny lidí uspěla v soutěži Magnesia Litera v kategorii publicistika. Ocenění, které autor převzal 17. dubna 2023 během ceremoniálu na Nové scéně Národního divadla, podtrhuje její čtenářský úspěch – v předchozím roce se totiž stala vůbec nejprodávanější knihou z produkce Nakladatelství Academia.
Co si představit pod názvem knihy Dějiny lidí, kterou napsal etnolog, historik kultury a vědecký novinář Martin Rychlík? Ředitel Nakladatelství Academia Jiří Padevět říká, že nejde o dějiny válek a politických klání, ale dějiny civilizací, jejich forem, a především hledání toho, co máme společné: „Věřím, že nachází tolik společného, že se při čtení můžete na chvíli cítit jako příslušník indiánského kmene z Amazonie, nebo jako Beduín.“
Martinu Rychlíkovi se podařilo složit hold lidskému druhu a ukázat, že máme shodného víc, než si myslíme. Možná i proto Dějiny lidí proměnily nominaci v ocenění a získaly velkou přízeň čtenářů a čtenářek. Letos se kniha dočkala druhého dotisku.
Kniha Dějiny lidí má velký čtenářský úspěch.
73 kapitol, 650 stran a více než 1200 ilustrací
„Umyjte si před čtením, prosím pěkně, ruce, nečtěte knihu při jídle…,“ připomínají strážci dobrých mravů v jedné z kapitol, která se věnuje etiketě. Objemná a obrazově bohatá publikace Martina Rychlíka si určitě také zaslouží vlídné čtenářovo zacházení. Má více než 650 stran a na 1200 ilustrací a fotografií.
Původně novinový seriál, který vycházel dva a půl roku v Lidových novinách v rubrice Orientace, se nakonec díky Nakladatelství Academia přetavil do velké knihy: „Vychází z konceptu kulturních univerzálií – tedy toho, co spojuje všechny kultury a lidi v čase a prostoru,“ říká Martin Rychlík. Těchto univerzálií je, stejně jako kapitol v knize, sedmdesát tři. V polovině čtyřicátých let dvacátého století jejich soupis pořídil kulturní antropolog George P. Murdock.
„Všichni lidé na celém světě gestikulují, mají hry, všechny kultury mají kalendáře a nějakým způsobem organizují svůj rok, všichni používáme jazyk,“ doplňuje Martin Rychlík. Jednotlivé příklady ale také odhalují, jak moc se můžeme lišit. Kniha nahlíží do života stovky rozličných etnik.
Více se o knize dozvíte od autora na YouTube kanálu Nakladatelství Academia. Nakladatelství Academia můžete sledovat na Facebooku, Instagramu a Twitteru.
Za poznáním Sluneční soustavy s Vesmírníčkem
Nominaci „DILIA Litera za debut roku“ získal vulkanolog a planetolog Petr Brož z Geofyzikálního ústavu AV ČR. Porotu Magnesia Litera zaujal jeho Vesmírníček aneb usínáme s vědou – sedmdesát příběhů ze života Sluneční soustavy.
Text: Luděk Svoboda, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Úvodní foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.