![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2023/20231108_SYRI_01_UVOD_02.jpg_1301881235.jpg)
Konference SYRI: Jak zvýšit odolnost společnosti po covidu a v době konfliktů?
08. 11. 2023
Dezinformace na sociálních sítích, psychická kondice učitelů, život v českých periferiích nebo politicko-psychologické aspekty pandemie covidu-19. I o těchto tématech se hovořilo na jednodenní výroční konferenci SYRI – Národního institutu pro výzkum socioekonomických dopadů nemocí a systémových rizik. Konala se ve středu 8. listopadu 2023 v Karolinu, historickém sídle Univerzity Karlovy. Konsorcium SYRI propojuje od roku 2022 na 150 vědkyň a vědců z Akademie věd ČR, Masarykovy univerzity a Univerzity Karlovy a poskytuje jedinečné místo k prohlubování mezioborového výzkumu.
„Přírodovědec může vymyslet sebelepší lék a sebelepší vakcínu, ale když je společnost nepřijme, je to zbytečná práce. Pomoci pochopit, proč určitá část společnosti nějaké věci nepřijímá je výsostnou úlohou sociálních a humanitních věd,“ řekla na úvod konference předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová. Podle ní je velmi dobře, že se pod hlavičkou SYRI potkávají vědci a vědkyně z různých oborů, protože právě z této synergie může vzejít lepší pochopení složitých fenoménů dnešní turbulentní doby.
Konferenci zahájila mimo jiné předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová.
Psychická kondice učitelek a učitelů
Pandemie covidu-19, invaze Ruska na Ukrajinu a eskalující konflikt na Blízkém východě vyvolaný terorem Hamásu – v posledních třech letech se na nás valí dlouho nepoznané krizové situace, které vyvolávají pnutí ve společnosti. Projevuje se na různých úrovních včetně školství.
Až pětina českých pedagogů trpí fyzickým vyčerpáním a šest procent učitelek a učitelů splňuje diagnostická kritéria pro syndrom vyhoření. Vyplývá to z výzkumu, jehož prvotní výsledky dnes na konferenci představila Kateřina Zábrodská ze SYRI a Psychologického ústavu AV ČR. Učitelé podle výzkumu za největší zdroje stresu považují vysoké pracovní vytížení, přetížení administrativou, problémové chování žáků a obtížnou komunikaci s rodiči.
Šetření, jehož spoluautorem je Jiří Mudrák ze SYRI a Psychologického ústavu AV ČR, tak potvrdilo známý fakt, že učitelství patří mezi psychicky velmi náročná povolání. Zároveň ale přineslo i pozitivní výsledky: většina pedagogů je se svou prací spokojena a mnozí disponují takzvaným psychologickým kapitálem. Jde o souhrn pozitivních vlastností a zdrojů jedince, který zahrnuje čtyři klíčové prvky: optimismus, sebedůvěru, naději a odolnost.
„Psychologický kapitál významně snižuje pociťovaný konflikt mezi prací a rodinou a potažmo snižuje riziko vyhoření. Souběžně pozitivně působí na pracovní angažovanost a lze jej cíleně rozvíjet a trénovat. Jeho rozvoj je tedy další cestou, jak posílit duševní pohodu učitelů,“ vysvětlila Kateřina Zábrodská.
Výzkumná pracovnice Kateřina Zábrodská ze SYRI a Psychologického ústavu AV ČR na konferenci SYRI
Periferie mordorem české společnosti?
V souvislosti se současnými krizemi se často hovoří o polarizované společnosti, rozděleném Česku, „pražské kavárně“, která nerozumí venkovu, a podobně. Zároveň se v médiích nezřídka objevují bombastické zprávy o městech, kde se žije skvěle, a periferiích, kde nikdo žít nechce. Jako „druhé Česko“ se označují zejména příhraniční oblasti, Karlovarsko, Ústecko nebo Moravskoslezský kraj.
Tato rétorika ale oslabeným krajům rozhodně nepomáhá a měla by se změnit, míní Josef Bernard ze SYRI a Sociologického ústavu AV ČR. Ve svém konferenčním příspěvku zdůraznil, že by bylo vhodné oslabit vnímání periferie jako „mordoru české společnosti“, vnímání, jež je vlastní některým novinářům, ale i výzkumníkům.
Data z výzkumů Sociologického ústavu AV ČR sice potvrzují, že je v periferiích skutečně větší chudoba a objektivně některé aspekty žití nejsou tak příjemné jako v centru (třeba horší dojezdnost), na druhou stranu subjektivní vnímání obyvatel neodpovídá katastrofickým představám. „Bydlení v periferiích se nepropisuje negativně do životní spokojenosti. Naopak jsme zjistili, že nejméně spokojených lidí žije v prosperujících jádrech,“ řekl Josef Bernard. Podle jeho názoru se v Česku potřebujeme naučit vnímat a prezentovat také silné stránky periferií, ne pouze poukazovat na ty negativní.
Josef Bernard ze SYRI a Sociologického ústavu AV ČR
Konference nabídla více než třicítku příspěvků, jež se týkaly všech devíti výzkumných oblastí institutu. Vědecká ředitelka SYRI Klára Šeďová podobu fungování institutu přirovnala k neuronové síti. „Síla sítě je v její plasticitě. Umožňuje nám přemýšlet a učit se,“ uvedla při bilancování prvního roku a půl fungování institutu. Dodala, že vědkyním a vědcům sdruženým v SYRI už vyšlo několik desítek článků v prestižních časopisech. Program a shrnutí konference je k dispozici na webu SYRI.
Text: Leona Matušková, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: František Géla, Univerzita Karlova
Přečtěte si také
- Zrak má z pohledu evoluce výborný poměr cena–výkon, říká Filip Děchtěrenko
- Sociologové zjišťovali, jakým překážkám čelí čeští podnikatelé a podnikatelky
- Unikátní sociologický výzkum odhaluje korupci z pohledu samotných aktérů
- Lidé se nejvíce bojí krádeží, podvodů a přepadení na ulici, ukazují výzkumy
- Na koupi vlastního bytu potřebují Češi 15 ročních platů, nejvíce z celé EU
- Integrace ukrajinských uprchlíků má rezervy, zaznělo na konferenci v Senátu
- Covid, válka, klima. Jak posilovat odolnost, aby společnost neovládl strach?
- Památky, jídlo i zábava: vědci zkoumali, co v Praze nejvíc zajímá turisty
- Plýtvání jídlem: více než miliarda tun potravin se každý rok vyhodí
- V odměňování panují genderové nerovnosti, na řídicích pozicích bývají největší
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.