![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2019/Apremie2012.jpg_1416723282.jpg)
Meteority i tajemství rostlin. Nositelé prémie se ohlížejí za svými projekty
04. 03. 2019
Hrozí nám osud dinosaurů? A jak se luští jeden z nejsložitějších genomů rostlin? Na tyto a další otázky odpoví ve čtvrtek 7. března dva význační vědci z Akademie věd ČR, rostlinný genetik Jaroslav Doležel a astronom Pavel Spurný.
Oba jsou nositeli prestižního ocenění Akademická prémie (Praemium Academiae), která je spojená s finanční odměnou ve výši až 30 milionů korun rozložených na šest let. Toto období nyní končí a oba laureáti ve svých přednáškách – tak jak je u nositelů této ceny zvykem – představí výsledky svého výzkumu. Jejich prezentace se budou konat v sídle AV ČR na Národní třídě.
Třídění chromozomů
Rostlinný genetik Jaroslav Doležel působí jako vedoucí Centra strukturní a funkční genomiky rostlin na Hané, které je součástí Ústavu experimentální botaniky AV ČR. Byl členem týmu 200 vědců z celého světa, kterému se loni podařilo „přečíst“ komplikovaný genom pšenice seté. Tento genom je 5x větší než u člověka a jeho přečtení experti dříve považovali za prakticky nemožné. Výzkum genomu zásadně usnadnila metoda třídění chromozomů pomocí takzvané průtokové cytometrie, kterou vyvinuli právě vědci z Doleželova týmu. Získané informace umožňují využití molekulárních a biotechnologických metod ve šlechtění nových odolnějších odrůd, které jsou důležité pro zajištění výživy rostoucí světové populace.
Unikátní evropský experiment
Astronom Pavel Spurný se ve své přednášce zaměří na další atraktivní téma, a tím jsou bolidy a pády meteoritů. Díky Akademické prémii se mohla podstatně modernizovat Evropská bolidová síť, která je od svého vzniku koordinována z Astronomického ústavu AV ČR v Ondřejově. Je nejdéle fungující a současně i nejlépe vybavenou bolidovou sítí na světě.
Akademická prémie umožnila jak výrazné zlepšení metod, tak vývoj nových prostředků pro analýzu velkého množství dat. Podle Pavla Spurného se práce vědců zásadně proměnila a nyní se jim daří monitorovat území v rozsahu kolem 1 500 000 km2.
„Dokážeme získávat údaje o bolidech na velkém území střední Evropy v takovém rozsahu, komplexnosti a přesnosti jako nikdy předtím. To vše dělá tento experiment nejmodernějším na celém světě,” hodnotí to Pavel Spurný.
Na titulním obrázku Pavel Spurný a Jaroslav Doležel přebírají v roce 2012 Akademickou prémii od tehdejšího předsedy Akademie věd ČR Jiřího Drahoše
Související články:
V Ondřejově mají největší český dalekohled a spolupracují s NASA
Připravila: Alice Horáčková, Odbor mediální komunikace Kanceláře AV ČR
Foto: Stanislava Kyselová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Přečtěte si také
- Svůj svátek slaví i včely. Jaká je role opylovačů v krajině a co je ohrožuje?
- Evoluce věčně živá. V čem tkví podstata biologické rozmanitosti?
- Pozor na klíšťata v městských parcích, jsou nebezpečná, varují odborníci
- Unikátní rozmnožování skokanů z Moravy potvrdili vědci i u dalšího druhu žáby
- Embrya parazitických ryb hořavek se naučila přemet, který jim umožňuje přežít
- Na světě klesá počet velkých šelem – vymírání čelí například levharti
- Vědec chce rozlousknout záhadu rozmanitosti přírody za pomoci mušek octomilek
- Rostliny se mohou přizpůsobit klimatickým změnám, aniž by změnily svoji DNA
- Ekosystémové stanice: tiší strážci zkoumají „dech“ krajiny a dopady změn klimatu
- Vědci předkládají zajímavou teorii: křídla hmyzu se mohla vyvinout z žaber
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.