![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2019/elektrarna_iStock_Acilo.jpg_100739430.jpg)
Odstraňování uhlíku z atmosféry musí být prioritou EU, konstatuje EASAC
20. 02. 2019
Nárůst globálních emisí oxidu uhličitého se nedaří zvrátit, a technologie a techniky pro odstraňování CO2 z atmosféry jsou tak důležitější než kdy dřív, upozorňuje nová zpráva Expertní rady evropských akademií (EASAC). Technologie sloužící k zachycování a ukládání uhlíku (CCS) proto musejí hrát čím dál významnější roli v klimatické strategii Evropské unie.
Nová analýza navazuje na dřívější zprávu zveřejněnou přesně před rokem. V ní EASAC varoval, že tzv. negativní emisní technologie (NET) mají jen omezený potenciál, samy o sobě nedokážou zajistit splnění cílů Pařížské klimatické dohody, a proto je třeba pokračovat také v přímém snižování emisí.
Sázet pouze na nevyzkoušené budoucí technologie NET se nemusí vyplatit (eticky vzato by se jednalo o hazard s budoucími generacemi obyvatel naší planety), význam těchto technologií však nadále narůstá. Členské státy Evropské unie by tedy měly usilovat o jejich urychlené zavedení do praxe, soustředit by se měly především na technologie pro zachycování a ukládání uhlíku (CCS), podotýká EASAC.
„Obrovská rizika spoléhání se na budoucí vývoj dosud nevyzkoušených technologií nutí EASAC zdůraznit – v souladu se zprávou z roku 2018 –, že omezování CO2 musí zůstat nejvyšší prioritou, včetně rychlého rozvoje životaschopné technologie CCS a obchodních modelů. Negativní emisní technologie nemohou vynahradit nedostatečné úsilí při snižování emisí CO2, avšak propast mezi současným vývojem emisí a cíli Pařížské dohody vede k tomu, že tyto technologie vypadají čím dál nezbytněji. EASAC proto konstatuje, že je načase zahrnout je do budoucí klimatické strategie EU. Zatím se nevyskytl žádný nejvhodnější kandidát na takovou technologii, nejspíš jich bude zapotřebí několik,“ uvádí EASAC v doprovodné tiskové zprávě.
Nový průmysl
„Jelikož snižování emisí nadále nepostačuje k tomu, abychom oteplování udrželi v mezích Pařížské dohody, pravděpodobně bude nutné ve velkém měřítku aplikovat negativní emisní technologie. Použití takových technologií v potřebném rozsahu bude vyžadovat vybudování nového průmyslového odvětví o podobné velikosti, jako má současný průmysl fosilních paliv – převedení obrovských ekonomických zdrojů. Aby se Evropská unie vyhnula nebezpečné klimatické změně a posílila svou ekonomiku, měla by se zaměřit na nejvhodnější technologie, které budou pravděpodobně relevantní pro její budoucí průmysl,“ konstatuje profesor Michael Norton, ředitel EASAC pro otázky životního prostředí.
Technologie CCS jsou zatím jen v plenkách, přičemž nejrozvinutější projekty pro zachycování, ukládání a zpracování CO2 se nacházejí mimo Evropskou unii, konkrétně v Norsku. Velká Británie nedávno oznámila akční plán pro vývoj prvního takového střediska na svém území a Spojené státy v uplynulém roce vyhlásily projektům CCS daňové úlevy, aby finančně motivovaly jejich rozvoj.
Mezi nejživotaschopnější a finančně nejefektivnější způsoby, jak snižovat hladinu oxidu uhličitého v atmosféře, zahrnují evropské akademie také zastavení deforestace, opětovné sázení lesů či zvyšování hladiny uhlíku v půdě.
Kompletní zprávu (v angličtině) najdete zde.
O EASAC
EASAC je tvořen zástupci národních akademií věd členských států Evropské unie, Norska a Švýcarska a slouží jako poradní orgán politickým činitelům EU. Představuje těleso, díky kterému je evropská věda slyšet. Úkolem těchto zástupců národních akademií je poskytovat nezávislé, expertní a na důkazech založené poradenství k vědeckým aspektům evropských politik všem, kteří vytvářejí nebo mají vliv na politiku institucí Evropské unie.
Související články:
Negativní emisní technologie nevyváží úsilí vynaložené na zmírnění změn klimatu
Připravil: Milan Pohl, Odbor mediální komunikace Kanceláře AV ČR, s využitím tiskové zprávy EASAC
Foto: iStock – Acilo
Přečtěte si také
- Vědecká rada na návštěvě v Dolních Břežanech
- Akademický sněm uvítal navýšení rozpočtu. „Je to pozitivní zpráva,“ řekla předsedkyně
- Odborníci hovořili o potenciálu a rizicích genetických modifikací
- ČR hostila 68. plenární zasedání ESFRI
- Potřebujeme ucelenou strategii pro boj se suchem, shodují se čeští odborníci
- Bez omezení benzinové a naftové dopravy nelze splnit cíle Pařížské dohody
- Kosti dokážou to, co kůže a krev. Unikátní výzkum publikoval časopis Nature
- Do Fyziologického ústavu putuje ocenění HR Excellence in Research Award
- Nová databáze DNA představuje vzorky ze starodávných lidských populací
- AV ČR vydala stanovisko k evropskému rámcovému programu Horizon Europe
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.