![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2019/sucho-kohoutek.jpg_1976322150.jpg)
Potřebujeme ucelenou strategii pro boj se suchem, shodují se čeští odborníci
21. 03. 2019
Míst, která jsou v naší zemi každoročně zasažena suchem, stále přibývá. Na vině není ani tak pokles srážek (jejich roční úhrn zůstává zhruba stejný), jako spíš střídání prudkých dešťů s obdobími, kdy nespadne ani kapka, a především oteplování klimatu. Kvůli tomu se voda z krajiny odpařuje rychleji než dřív. Dá se s touto situací něco dělat? Nebo nám nezbývá než se jí přizpůsobit? Odpověď na tuto otázku hledala konference, která proběhla ve středu 20. března v sídle Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky, a doprovodná výstava instalovaná tamtéž do 29. března.
Na konferenci pořádané Ústavem výzkumu globální změny AV ČR a konané pod záštitou zemědělského výboru Poslanecké sněmovny vystoupili zástupci řady vědeckých, výzkumných a univerzitních ústavů a dalších organizací, které se vodou a její kvalitou dlouhodobě zabývají. Jedním z hlavních témat byla nutnost vynasnažit se lépe zadržovat vodu v krajině, zabránit jejímu vypařování či odtoku. K tomu má přispět mimo jiné výstavba dalších rybníků, vytváření tůní a mokřadů, ale také remízků a dalších krajinných prvků, které by „rozbily“ jednolitou, často přetěžovanou zemědělskou krajinu, vyčerpávanou nesprávnými osevními postupy.
Sucho ohrožuje 8 % republiky
„Oteplování se posledních několik let pořádně rozjíždí a nic nenasvědčuje tomu, že by se to mělo zlomit,“ uvedl ve svém příspěvku Zdeněk Žalud z Ústavu výzkumu globální změny AV ČR a upozornil, že tradičně zemědělská, nízko položená území vstupují do letošního roku v zoufalé situaci. „Už teď na nich panuje sucho, a kdy jindy měla být půda nasycená vodou než po zimě?“ varoval s tím, že ohrožené oblasti nyní zahrnují již zhruba 8 % území České republiky. Jedná se zejména o střední Moravu, Královéhradecko či Pardubicko.
Přehledné srovnání současné situace v ČR s předchozími desetiletími i s predikcí do budoucna poskytuje projekt Klimatickazmena.cz, připravený právě Ústavem výzkumu globální změny. Zájemci si na tomto webu mohou zobrazit mapy s vyobrazením průměrných a maximálních teplot, úhrnů srážek či počtu dní se sněhem.
Konference proběhla 20. března v budově Poslanecké sněmovny
Chybí komplexní systém adaptace
„Za období 2014 až 2018 bylo ve prospěch zadržení vody v krajině alokováno z Operačního programu Životní prostředí (OPŽP) necelých šest miliard korun, z Programu péče o krajinu (PPK) a Programu obnovy přirozených funkcí krajiny (POPFK) pak 67 milionů,“ zrekapituloval František Pelc, ředitel Agentury ochrany přírody a krajiny ČR, nedávné finanční prostředky vyčleněné na boj se suchem.
Investice v této výši ovšem do budoucna nemohou stačit. „Stávající prostředky, které jdou do realizace krajinných opatření a které by měly odpovědět na adaptaci na klimatickou změnu, by bylo třeba řádově navýšit, ročně alespoň o 20 až 30 miliard,“ konstatoval rektor České zemědělské univerzity Petr Sklenička.
Řada přednášejících včetně Skleničky upozornila na to, že nám dosud chybí ucelená koncepce, která by adaptaci na klimatickou změnu řešila systémově. „Postavit jeden rybník v krajině a o pár kilometrů dál další je fajn, ale chybí v tom synergický efekt všech prvků, za méně peněz bychom mohli dostat více muziky,“ poznamenal Sklenička s poukazem na nezbytnost intenzivního aplikovaného výzkumu. Právě proto jeho univerzita nedávno založila interdisciplinární Centrum pro vodu, půdu a krajinu s pilotním projektem „Chytrá krajina proti suchu a povodni“, zkoumajícím zemědělskou, lesní i urbanizovanou krajinu.
„Cílem musí být spolupráce na adaptačních opatřeních a jejich komplexní systém,“ souhlasil Zdeněk Žalud.
Mít vodu v úctě
Příspěvky na konferenci ovšem nahlížely vodu v krajině i z dalších úhlů. Ředitel Fakulty rybářství a ochrany vod Jihočeské univerzity Tomáš Randák připomněl, že důležité je nejenom mít vodu, ale především vodu kvalitní. „Zásadní změny jsou potřeba v zemědělství – snažit se omezit použití pesticidů, diverzifikovat zemědělskou výrobu i krajinu jako takovou, snažit se o lepší management ochrany vodních zdrojů, snažit se omezovat zbytečné používání léků a lépe informovat veřejnost, aby je nesplachovala do záchodů,“ uvedl Randák v souvislosti s mikropolutanty.
Jan Daňhelka z Českého hydrometeorologického ústavu podotkl, že inspiraci pro současnou situaci lze hledat v historii. Jak problémy se suchem řešili staří Slované? „Pokoušeli se vodu posílit, proto zabíjeli zvířata a pouštěli do vody jejich krev. Nemyslím si, že by toto konkrétní opatření v naší situaci pomohlo, můžeme se od nich ovšem přiučit tomu, že bychom měli mít vodu v úctě a vážit si jí,“ uzavřel Daňhelka.
Doprovodná výstava potrvá do 29. března
Související články:
Jak se mění kvalita vody? O tom bude přednášet význačný hydrochemik na Žofíně
Klimatické změny v českých vodních nádržích: zelená kaše sinic a přemnožení kapři
Připravil: Milan Pohl, Odbor mediální komunikace Kanceláře AV ČR
Úvodní foto: iStock – Posteriori; foto v článku: Milan Pohl a Jan Martinek, Odbor mediální komunikace Kanceláře AV ČR
Přečtěte si také
- Vědecká rada na návštěvě v Dolních Břežanech
- Akademický sněm uvítal navýšení rozpočtu. „Je to pozitivní zpráva,“ řekla předsedkyně
- Odborníci hovořili o potenciálu a rizicích genetických modifikací
- ČR hostila 68. plenární zasedání ESFRI
- Bez omezení benzinové a naftové dopravy nelze splnit cíle Pařížské dohody
- Kosti dokážou to, co kůže a krev. Unikátní výzkum publikoval časopis Nature
- Do Fyziologického ústavu putuje ocenění HR Excellence in Research Award
- Nová databáze DNA představuje vzorky ze starodávných lidských populací
- AV ČR vydala stanovisko k evropskému rámcovému programu Horizon Europe
- Cesta do budoucnosti transferu technologií. Část druhá – Los Angeles
Biologie a lékařské vědy
Vědecká pracoviště
- Biofyzikální ústav AV ČR
Biotechnologický ústav AV ČR
Fyziologický ústav AV ČR
Mikrobiologický ústav AV ČR
Ústav experimentální botaniky AV ČR
Ústav experimentální medicíny AV ČR
Ústav molekulární genetiky AV ČR
Ústav živočišné fyziologie a genetiky AV ČR
Cílem výzkumu je poznávání procesů v živých organismech, a to na úrovni molekul, buněk i organismů. Biofyzikální výzkum se zabývá studiem vztahu DNA – protein a vlivu faktorů životního prostředí na organismy. V oblasti molekulární genetiky a buněčné biologie jsou studovány zejména signální cesty pro spouštění reakcí a odezvy cílových genů na tyto signály; zvláštní pozornost je věnována studiu buněčných mechanismů imunitních odpovědí. Sledovány jsou rovněž genomy mikroorganismů a procesy směřující k moderním technologiím přípravy látek s definovanými biologickými účinky. V oblasti fyziologie a patofyziologie savců a člověka je výzkum zaměřen na kardiovaskulární fyziologii, neurovědy, fyziologii reprodukce a embryologii s cílem vytvořit teoretické základy preventivní medicíny. V oblasti experimentální botaniky se výzkum věnuje genetice, fyziologii a patofyziologii rostlin a moderní rostlinné biotechnologii. Sekce zahrnuje 8 vědeckých ústavů s přibližně 1930 zaměstnanci, z nichž je asi 690 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.