![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2024/2024-04-24_SAV21_setkani-koordinatoru_fotil-Jan-Martinek_web-19.jpg_1183121737.jpg)
Identita, vesmír a houby. Koordinátoři Strategie AV21 představili nové programy
24. 04. 2024
„Špičkový výzkum ve veřejném zájmu“ – tak zní motto Strategie AV21. Naplňuje ho 15 programů, které koordinují pracoviště Akademie věd ČR. Spolupracují na nich s univerzitami, partnery ze státní a veřejné sféry i podnikatelskými subjekty. Společně tak mohou z výzkumů „vytěžit“ co největší přínos pro společnost. Na setkání 24. dubna 2024 na Národní třídě v Praze se představily tři nové programy: Vesmír pro lidstvo, Identity ve světě válek a krizí a Houby – nové hrozby i příležitosti.
V červnu příštího roku uplyne deset let od doby, kdy se spustil první program Strategie AV21 neboli Strategie Akademie věd pro 21. století. Zakládá se na interdisciplinaritě a spolupráci nejen mezi ústavy Akademie věd ČR. Jak zdůraznila předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová, právě provazování oborů je ve vědě zásadní. „Řešení současných problémů nenalezneme v jednom vědním oboru. Potřebujeme interdisciplinární přístup,“ upozornila a dodala: „Vyjít z ‚oborové bubliny‘ přináší skvělé výsledky.“ Její slova potvrzuje i dobrá pověst, kterou si Strategie AV21 u partnerských organizací i veřejnosti vybudovala.
Mezioborová spolupráce přináší výsledky i při žádostech o grantovou podporu. Vloni jich programy vykázaly celkem 87. „A mají výbornou úspěšnost, šedesát tři procent. Prosadily se i ve větších mezinárodních programech,“ vyzdvihl člen Akademické rady AV ČR Jiří Plešek, který má Strategii AV21 v gesci.
Předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová
Vesmír pro lidstvo
Program navazuje na stejnojmenný ukončený projekt. „Chtěli jsme ho rozšířit o další ústavy, kosmický výzkum totiž zahrnuje spousty aktivit. Proto jsme přišli i s novými tématy,“ vysvětlil koordinátor Jiří Svoboda z Astronomického ústavu AV ČR.
Projekt nejenže rozvíjí poznání o vesmíru, ale také pomáhá zpřístupňovat českému průmyslu unikátní zakázky – například i účastí na mezinárodních misích. Kosmickému výzkumu se navíc otevírají další příležitosti. „Evropská kosmická agentura vybrala do záložního týmu českého astronauta. Na vesmírné stanici by mohl provádět ‚české‘ experimenty,“ uvedl Jiří Svoboda a doplnil, že z programu vzešlo několik návrhů, co by v takovém případě mohlo kosmický výzkum obohatit.
Identity ve světě válek a krizí
„Vybírali jsme téma s dostatečně rozsáhlým potenciálem, jež by šlo pojmout interdisciplinárně, a zároveň aktuální, abychom odpovídali na otázky, které v současném světě rezonují,“ shrnul koordinátor programu Martin Klečacký z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR. Téma identity jako mnohovrstevnatého fenoménu podle něj tyto cíle naplňuje.
Program se věnuje jak situaci za hranicemi, tak i poměrům v Česku a výzvám, jimž musí společnost čelit. Zabývá se ale nejen výzkumem formování národních, regionálních či skupinových identit a společenských a politických důsledků těchto procesů, ale i například otázkou propagandy a její role v konstrukci obrazu nepřítele. Chce tak přispět k lepší orientaci veřejnosti i veřejných činitelů v krizích různého typu.
Houby jako nové hrozby a příležitosti
Význam houbových onemocnění v posledním desetiletí stále narůstá – zabíjejí nyní více než například malárie. Netýkají se však jen lidí, ale také živočichů a rostlin. Houby se zároveň mohou využívat v lécích, jak zdůraznil Miroslav Kolařík z Mikrobiologického ústavu AV ČR, který program koordinuje. „Patogeny se stávají rezistentními. Proto hledáme nová léčiva z hub. Vybrali jsme si přehlížené druhy, u nichž chceme identifikovat látky, které produkují.“ Vědci a vědkyně budou hledat jejich využití například při léčbě rakoviny, neurodegenerativních onemocnění i antibakteriálních a antimykotických infekcí.
Téma houbaření lze podle Miroslava Kolaříka dobře uchopit i popularizačně – například zpřístupněním vědeckých postupů amatérským mykologům. „Plánujeme také vydat vůbec první atlas mikroskopických hub,“ dodal.
I
Strategii AV21 má v gesci Jiří Plešek.
Strategie AV21 letos hospodaří s částkou 120 milionů korun, přičemž rozpočet na jeden program činí 7,6 milionu. Desáté výročí oslaví příští rok výstavou v Galerii Věda a umění. „Otevřeme ji od září do listopadu a spojíme s přednáškami. Propojí se i s festivalem Týden Akademie věd,“ nastínil plány Jiří Plešek.
Více informací o nových programech se dozvíte také z rozhovorů s koordinátory.
Text: Zuzana Dupalová, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Jan Martínek, Kancelář AV ČR
Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Chemické vědy
Vědecká pracoviště
- Ústav analytické chemie AV ČR
Ústav anorganické chemie AV ČR
Ústav chemických procesů AV ČR
Ústav fyzikální chemie J. Heyrovského AV ČR
Ústav makromolekulární chemie AV ČR
Ústav organické chemie a biochemie AV ČR
Chemický výzkum navazuje na tradici vytvořenou významnými českými chemiky jako Rudolfem Brdičkou, Jaroslavem Heyrovským, Františkem Šormem či Ottou Wichterlem. V teoretické i experimentální fyzikální chemii je výzkum orientován na vybrané úseky chemické fyziky, elektrochemie a katalýzy. Anorganický výzkum je zaměřen na přípravu a charakterizaci nových sloučenin a materiálů. Výzkum v oblasti organické chemie a biochemie se soustřeďuje zejména na medicínu a biologii s cílem vytvořit nová potenciální léčiva a dále do ekologie. V oblasti makromolekulární chemie jde o přípravu a charakterizaci nových polymerů a polymerních materiálů, které lze využít v technice, v biomedicíně a ve výrobních, zejména separačních, technologiích. Analytická chemie rozvíjí separační analytické techniky, zejména kapilární mikrometod, a dále se zaměřuje na metody spektrální. Chemicko-inženýrský výzkum je orientován na vícefázové systémy, homo- a heterogenní katalýzu, termodynamiku a moderní separační metody. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 1270 zaměstnanci, z nichž je asi 540 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.