![Zahlavi](/export/system/modules/cz.nelasoft.opencms.avcr/resources/img/content-image/default.jpg_1987258066.jpg)
Lipno a Orlík v obrazech: putovní výstava již podruhé
29. 08. 2024
Na další čtyři místa Jihočeského kraje zavítá výstava o minulosti přehradních nádrží Lipno a Orlík. Historikové Masarykova ústavu a Archivu Akademie věd ČR představí příběh přehrad pohledem dobové propagandy, techniky, památkové péče, literatury nebo výtvarného umění. Navazují na exteriérovou výstavu loňského léta, letos lidé uvidí její interiérovou verzi, a to ve Vodňanech, Kaplici, Prachaticích a v roce 2025 ve Vimperku.
Výstava Obrazy vody: Jihočeské přehrady a jejich otisk v krajině a společnosti představí formou dvanácti velkoformátových pláten výběr z dobových fotografií, plakátů, pohlednic a reprodukcí výtvarných děl z archivních fondů řady nejen jihočeských institucí. Odkrývá ambivalentní charakter technických zásahů do krajiny na příkladech dvou nejvýznamnějších jihočeských přehradních nádrží – Lipna (1951–1959) a Orlíku (1954–1961).
„Příběh jejich výstavby a fungování vyprávíme prostřednictvím historických obrazových materiálů, které odrážejí perspektivu různých dobových aktérů. Zdánlivě úzké regionální téma propojujeme s obecnějšími a dodnes aktuálními otázkami vnímání, znázorňování a využívání vodního živlu v průběhu druhé poloviny 20. století,“ říká autorka námětu výstavy Eliška Švarná z Masarykova ústavu a Archivu AV ČR.
Výstava nejdříve lidé uvidí ve Sloupové síni Městského úřadu ve Vodňanech, už od úterý 3. září do konce měsíce. Následně se příběhy přehrad přesunou do Městské výstavní síně v Kaplici (2. 10. – 31. 10. 2024), dále do Zimní zahrady Městského úřadu v Prachaticích (4. 11. – 2. 12. 2024) a do Galerie městské knihovny ve Vimperku (18. 2. – 29. 3. 2025).
I letos výstavu doprovází stejnojmenný katalog, který navíc vychází v německé jazykové mutaci. Českou i německou verzi katalogu bude možno zakoupit v místech konání výstavy nebo
na e-shopu ústavu. Aktualizované informace o konání výstavy budou dostupné na facebookové stránce projektu Obrazy vody.
O výstavě
Výstavba přehrad je jedním z nejvýraznějších zásahů, jimiž člověk již více než století proměňuje krajinu kolem sebe. Velká vodní díla byla v době svého vzniku vnímána jako prostředky modernizace a pokroku, současně však přispívala k zániku řady jiných, kulturních i přírodních hodnot. Jejich historie není jen historií technického a hospodářského rozvoje, odráží rovněž proměny vztahu moderní společnosti k využívání přírodních zdrojů a k obývané krajině.
Výstava vznikla za podpory Výzkumného programu Strategie AV 21 Voda pro život. Autory jsou Michal Kurz, Martin Pácha a Eliška Švarná.
Kontakt pro média:
PhDr. Michal Kurz, Ph.D.
MÚA AV ČR
kurz@mua.cas.cz
Mgr. Eliška Švarná
MÚA AV ČR
svarna@mua.cas.cz
Přečtěte si také
- Největší festival starověkých dějin začíná v pátek v Mušově u Pasohlávek
- Objev českých vědců píše novou kapitolu učebnic elektrochemie
- Termití kamikadze chrání kolonii pomocí zvláštního enzymu
- Silné zimní blesky spustily dlouhotrvající hvízdání v okolí Země
- Tomáš Čižmár převzal významné evropské ocenění v oboru mikroskopie
- Meziplanetární sonda JUICE úspěšně navštívila Zemi, pomohl jí nevídaný manévr
- Záludnosti myšlení poodhalí mezinárodní konference filozofie jazyka a mysli
- Nové molekuly snižují chuť k jídlu a chrání mozek před Alzheimerovou chorobou
- Vědci zahájí rozsáhlý průzkum ryb lipenské nádrže
- Čirok umí produkovat „superpyl“. Může pomoci k odolnějším plodinám
Chemické vědy
Vědecká pracoviště
- Ústav analytické chemie AV ČR
Ústav anorganické chemie AV ČR
Ústav chemických procesů AV ČR
Ústav fyzikální chemie J. Heyrovského AV ČR
Ústav makromolekulární chemie AV ČR
Ústav organické chemie a biochemie AV ČR
Chemický výzkum navazuje na tradici vytvořenou významnými českými chemiky jako Rudolfem Brdičkou, Jaroslavem Heyrovským, Františkem Šormem či Ottou Wichterlem. V teoretické i experimentální fyzikální chemii je výzkum orientován na vybrané úseky chemické fyziky, elektrochemie a katalýzy. Anorganický výzkum je zaměřen na přípravu a charakterizaci nových sloučenin a materiálů. Výzkum v oblasti organické chemie a biochemie se soustřeďuje zejména na medicínu a biologii s cílem vytvořit nová potenciální léčiva a dále do ekologie. V oblasti makromolekulární chemie jde o přípravu a charakterizaci nových polymerů a polymerních materiálů, které lze využít v technice, v biomedicíně a ve výrobních, zejména separačních, technologiích. Analytická chemie rozvíjí separační analytické techniky, zejména kapilární mikrometod, a dále se zaměřuje na metody spektrální. Chemicko-inženýrský výzkum je orientován na vícefázové systémy, homo- a heterogenní katalýzu, termodynamiku a moderní separační metody. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 1270 zaměstnanci, z nichž je asi 540 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.