![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2022/2022-11-04_Akademicka-premie_web-47.jpg_1537903634.jpg)
Předsedkyně Akademie věd udělila Akademickou prémii na prvotřídní výzkumy
04. 11. 2022
Zdraví, migrace, kvalita vody – palčivě aktuální témata, kterým se věnuje trojice vědců na světové úrovni. Výzkumy Lucie Bačákové, odbornice na regenerativní medicínu a tkáňové inženýrství, antropologa Viktora Černého a hydrochemika Martina Pivokonského odměnila Akademickou prémií předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová 4. listopadu 2022 v prostorách Knihovny Akademie věd ČR.
„Práce všech tří laureátů koresponduje s vizí Akademie věd a naplňuje heslo Strategie AV21 ‚špičkový výzkum ve veřejném zájmu‘. Podpora, kterou jsme jim udělili, dokládá, že si vážíme jejich úsilí a společenské aktuálnosti jejich oborů,“ vyzdvihla Eva Zažímalová významný potenciál výzkumů oceněných vědců. Akademickou prémii, jedno z nejvýznamnějších vědeckých ocenění udělovaných v Česku, předala symbolicky v době konání Týdne Akademie věd ČR, jenž přibližuje vědu veřejnosti. Praemium Academiae se pojí s finanční částkou až třicet milionů korun. Laureáti je mohou na výzkumy čerpat po dobu šesti let.
Akademickou prémii předávala předsedkyně Akademie věd ČR Eva Zažímalová.
Křišťálové studánky s mikroplasty
„Voda se stává skutečně vzácnou surovinou. Získat kvalitní pitnou vodu je stále složitější,“ říká Martin Pivokonský, ředitel Ústavu pro hydrodynamiku AV ČR. Hydrochemik a technolog úpravy vody se dlouhodobě zabývá fyzikálně-chemickými vlastnostmi vody, kvalitou přírodní i upravené vody a procesy její úpravy a čištění. Vypracoval několik patentů a technologií.
Podle vědcova názoru je nyní nutné rozvíjet možnosti recyklování odpadní vody, abychom ji mohli využívat pro výrobu vody užitkové i pitné. „Využívání všech dostupných zdrojů, a to včetně recyklace a znovuvyužití odpadních vod, je logickým důsledkem celosvětové krize v podobě nedostatku vody a její nízké kvality,“ dodává. „V běžných zdrojích vody nacházíme antropogenní látky, a to i v místech, kde bychom je nečekali – mikroplasty například nalézáme i v Himálaji nebo Antarktidě.“
Prostředky získané Akademickou prémií využije na analýzu mikropolutantů ve zdrojích vody a hledání možností jejich odstranění. Získané výsledky pak poslouží k zavádění nových technologií v čistírnách i úpravnách vod.
Až do morku kostí
Lucie Bačáková, vedoucí oddělení biomateriálů a tkáňového inženýrství Fyziologického ústavu AV ČR, je expertkou na biomateriály, regenerativní medicínu, tkáňové inženýrství a tkáňové náhrady. Specializuje se na reparaci a regeneraci tkání kostí, kloubů, kůže a kardiovaskulárního systému.
Vědkyně chce dál rozvíjet možnosti tkáňového inženýrství – u náhradních cév a chlopní plánuje například využívat pro přípravu kmenových buněk podkožní tuk. Ráda by také vyřešila absenci dlouhodobě funkčních biologických cévních náhrad o průměru šest a méně milimetrů. „I po sedmdesáti letech od zavedení prvních cévních náhrad do chirurgie to zůstává nevyřešenou otázkou, hledáním ,svatého grálu´ cévní chirurgie,“ říká.
Pro náhrady kloubů a výplně kostních defektů bude badatelka hledat nové materiály, které se lépe hodí do kostních tkání. Rozvíjet chce i metodu 3D biotisku kolagenu s buňkami a terapii nehojících se ran a jizev. „Věda je nekonečná a velmi náročná – musela jsem dělit čas mezi rodinu a vědu,“ zmínila Lucie Bačáková, že úspěšné bádání se neobejde bez obětí. Přesto si zatím nedokáže představit, že by někdy pověsila vědu „na hřebík“.
Migrace a my
Evoluční antropolog Viktor Černý z Archeologického ústavu AV ČR, Praha se specializuje na výzkum pravěkých událostí a procesů, mimo jiné klimatických změn, v nichž hledá důvody naší genetické diverzity. Spolupodílí se na projektech zkoumání evoluce člověka například v subsaharské Africe.
Díky Akademické prémii může rozšířit svůj výzkum a podrobněji se věnovat biokulturním interakcím. Zaměřuje se zatím na africký sahel a populační historii a kontakty tamních kočovných pastevců a usedlých zemědělců. Na jejich styky měla vliv klimatická změna, která nepřímo způsobila konflikty mezi skupinami, jež trvají dodnes, a destabilizaci oblasti. „Komplexní analýza symbiózy různých etnických a subsistenčních skupin může být prospěšná i k aktuální diskuzi o vhodné pomoci směřující ke snížení politické destabilizace,“ míní Viktor Černý. Do zkoumaných oblastí nyní zahrne i Asii.
„Chápeme migraci často jako něco nového, což ale není pravda,“ poukazuje Viktor Černý na skutečnost, že střetávání populací a kulturních okruhů je v historii civilizace zcela běžné. Dodává přitom, že za ním obvykle stály klimatické změny. „Migrace nás ale zároveň spojuje, umožňuje nám žít pospolu a shovívavěji. Naším cílem je tuto skutečnost objasnit a dokázat.“
Návrhy na udělení Akademické prémie podávají ředitelé pracovišť Akademie věd ČR a předseda Vědecké rady AV ČR. Výsledné oceněné vybírá předsedkyně Akademie věd ČR a poradní komise složená z českých i zahraničních odborníků. Rozhodují přitom nejen výsledky, kterých již vědci a vědkyně dosáhli, ale také perspektiva jejich výzkumu. Praemium Academiae uděluje Akademie věd ČR od roku 2007, včetně dnešních laureátů ji převzalo 39 badatelů.
Text: Zuzana Dupalová, ve spolupráci s tiskovým oddělením DVV SSČ AV ČR
Foto: Jana Plavec, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Text a fotografie jsou uvolněny pod svobodnou licencí Creative Commons.
Přečtěte si také
- Tomáš Čižmár získal významné ocenění v mikroskopii, přispěl k rozvoji neurověd
- Botanici dokončili poslední díl Květeny ČR, završili tak padesátiletý projekt
- Nebojme se být ambiciózní, říkají vedoucí Dioscuri center v Akademii věd
- Transfer z Akademie věd do průmyslu: šance, jak dále rozvíjet českou ekonomiku
- Elitní organizaci pro molekulární biologii EMBO posílí tři badatelé z AV ČR
- Vědecké talenty z Akademie věd získaly ceny Francouzského velvyslanectví
- Biologové Jiří Nedoma a Jaroslav Vrba převzali medaili Gregora Johanna Mendela
- Nejkrásnější kniha i další úspěchy: knihy z AV ČR sklízely literární ceny
- Nová laboratoř se bude podílet na výrobě radiofarmak k léčbě rakoviny
- Tři vědkyně z Akademie věd získaly cenu L'Oréal-UNESCO Pro ženy ve vědě
Humanitní a filologické vědy
Vědecká pracoviště
- Etnologický ústav AV ČR
Filosofický ústav AV ČR
Orientální ústav AV ČR
Slovanský ústav AV ČR
Ústav pro českou literaturu AV ČR
Ústav pro jazyk český AV ČR
Výzkumné projekty ústavů této sekce mají rovněž význam pro celonárodní kulturu a vzdělanost. V literární vědě je třeba nově zpracovat poválečné období české literatury, včetně literatury nezávislé. Naproti tomu klasická studia se soustřeďují na latinské písemnictví v našich zemích a na soupis našich literárních památek do r. 1800. Jazykověda se orientuje na výzkum národního jazyka a jeho historického vývoje v jeho spisovné i nespisovné podobě. Pozornost filozofie je upřena ke studiu filozofických směrů 20. století - k fenomenologii, filozofii existence, ale i k analytické filozofii a teorii vědy - stejně jako k odkazu myslitelů jako J. A. Komenský či J. Patočka. Literatura a jazyky slovanských zemí jsou předmětem naší slavistiky. Orientalistika, která má u nás dlouhou tradici, se věnuje studiu orientálních jazyků, dějinám a kultuře Předního východu, Indie, Číny a arabského světa. Etnografie a folkloristika se vedle tradičních témat hmotné a duchovní lidové kultury zabývá i aktuálními problémy etnických studií emigrace a reemigrace i adaptací jiných etnik v českém prostředí. Rovněž výzkum české hudební kultury je příspěvkem této sekce k poznání a ochraně našeho kulturního dědictví. Sekce zahrnuje 6 ústavů s přibližně 360 zaměstnanci, z nichž je asi 250 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.