![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/headers/media.jpg_1987258066.jpg)
Dopady zdražení energií a reforma příspěvků na bydlení
15. 12. 2021
Průměrná česká domácnost zaplatí v roce 2022 kvůli růstu cen energií o 943 Kč více. Zároveň poroste počet domácností, které mají nárok na příspěvek na bydlení. Aby těmto domácnostem příspěvek pomohl, musí se zvýšit stropování uznatelných výdajů, zjistilo šetření společnosti PAQ Research ve spolupráci IDEA při Národohospodářském ústavu AV ČR a s finanční podporou Akademie věd ČR.
Společnost PAQ Research provedla dosud nejdetailnější zkoumání dopadů zdražení cen energií na výdaje českých domácností. Odhaduje, že průměrná česká domácnost zaplatí v roce 2022 kvůli růstu cen energií (elektřina, plyn, dálkové teplo) za bydlení o 943 Kč více. Zároveň poroste počet domácností, které mají nárok na příspěvek na bydlení. Těmto domácnostem se výdaje na bydlení zvýší v průměru o více než 1300 Kč.
Z několika modelovaných variant reformy příspěvku na bydlení vychází, že aby těmto domácnostem pomohl, musí se výrazně zvýšit stropování uznatelných výdajů – tzv. normativ na bydlení – a to například právě o 1300 až 1400 Kč.
Ze zvyšování cen energií ohlašovaných dodavateli a z výzkumných dat o výdajích a příjmech domácností lze odhadovat, že u průměrné české domácnosti dojde v roce 2022 ke zvýšení výdajů na energie o 943 Kč. Pokud by se neměnily příjmy domácností ani další ceny (nájmy, hypotéky), znamenalo by to, že průměrná domácnost bude na bydlení dávat 33 % svých příjmů místo současných 29 %.
Zdražení zasáhne hlavně nízkopříjmové
Absolutní navýšení výdajů je srovnatelné ve všech sociálních skupinách. Z čehož vyplývají rozdílné relativní dopady na rozpočty domácností. Zatímco pro vysokopříjmové domácnosti růst cen představuje relativně malou změnu, u nejchudších domácností může být výrazným zásahem do rozpočtu.
Zvýší se počet domácností, které mají nárok na příspěvek na bydlení
Domácnosti, pro které jsou výdaje na bydlení velkou zátěží (představují více než 30 % příjmů, v Praze více než 35 %), mají nárok na příspěvek na bydlení. V roce 2021 jeho podmínky splňovalo přibližně 16 % domácností. Nárok nemají domácnosti žijící v podnájmu nebo v nebytových formách bydlení, např. na ubytovně. Do uznatelných nákladů se také nepočítá vše – například se nepočítají splátky hypoték. Skokové zvýšení cen energií povede k nárůstu počtu domácností s nárokem na přibližně 21 %, což představuje dalších až 200 tisíc možných žadatelů.
Využívání příspěvku výrazně zaostává za nárokovostí
Na příspěvek má dnes nárok přibližně 16 % domácností, ale využívá ho jen okolo 4 %. To znamená, že okolo půl milionu domácností nárok má, ale nevyužívá ho – z řady důvodů. Zejména proto, že příspěvek je kvůli stropování příliš nízký (viz dále), chybně se domnívají, že nesplňují kritéria, dosud ho nepotřebovali, neví o příspěvku nebo jak o něj žádat, a v neposlední řadě nechtějí podstupovat administrativu s ním spojenou. To se ale může v roce 2022 změnit. Ceny bydlení totiž vzrostou více u domácností, které mají či v roce 2022 budou mít nárok na příspěvek – v průměru o 1368 Kč.
Současný strop příspěvku omezuje pomoc polovině potenciálních žadatelů
Příspěvek na bydlení dorovnává domácnosti rozdíl mezi 30 % (v Praze 35 %) příjmů a výdaji na bydlení. Do uznatelných nákladů se počítají nájmy a všechny energie, ale nikoli splátky hypoték či jednorázové opravy. Nárok dále nemají lidé v podnájmu.
Uznatelné výdaje jsou ale dále zastropovány tzv. normativními náklady bydlení. Pokud jsou reálné výdaje domácnosti na bydlení větší než ty normativní, příspěvek dorovnává náklady pouze do výše normativu.
Příklad: U samostatně žijícího důchodce s čistým příjmem 14 tisíc Kč v menším městě je normativ stanoven na 5653 Kč. Tento důchodce by má hranici 30 % příjmů na 4200 Kč. Jeho maximální příspěvek na bydlení tak letos 1453 Kč (5653 - 4200 Kč). I pokud výdaje na bydlení stoupají na 7 - 10 tisíc korun, nedostane tento senior vyšší podporu.
Z výzkumu vychází, že již v říjnu 2021 mělo 53 % potenciálních žadatelů o příspěvek uznatelné výdaje na bydlení vyšší než normativ. Příspěvek by jim tak byl více či méně redukován. U jednočlenných domácností má výši příspěvku sníženou dokonce více než 70 %.
Chystaná vládní reforma příspěvku zdražení energií nekompenzuje
Plánovaná vládní valorizace se řídí zvýšením výdajů v roce 2022. Zvyšuje normativ v závislosti na typu domácnosti jen o 2,2–2,8 %. To odpovídá růstu normativu o 100 až 482 Kč. Tato valorizace však nemůže pokrýt nárůsty cen energií.
Normativ na bydlení stropující uznatelné náklady by v roce 2022 ležel cca 1 100 Kč pod náklady na bydlení u průměrné domácnosti, která může o příspěvek žádat. Normativ by stropoval vydávání příspěvku takřka 2/3 domácností (64 %) s nárokem na příspěvek a zhruba 37 % potenciálních žadatelů by mělo nárok jen na velmi omezenou podporu (do 500 Kč).
Pro zohlednění růstu cen je nutné strop příspěvku zvýšit o 1300 –1400 Kč
Připravili jsme proto tři návrhy reformy normativu tak, aby mohl lépe sloužit jako nástroj řešení energetické krize. Střední varianta zvyšuje normativ o 1300 až 1400 Kč, a reaguje tak na zvýšení výdajů na energií v cílové skupině potenciálních žadatelů o příspěvek. Při této variantě se domácnosti svými náklady na bydlení v průměru pohybují kolem normativu. Normativ tak plní svoji funkci – v průměru odpovídá standardu výdajů na bydlení u domácností, které mohou žádat o příspěvek.
Uvolnění stropu pro příspěvky na bydlení by měl řešit speciální zákon Ministerstva práce a sociálních věcí. „Takové opatření by bylo potřeba. Dalším problém je, že na příspěvek nemají nárok podnájemníci a zpravidla lidé s hypotékou. Navíc domácnosti, které se do problémů dostanou v lednu, na pomoc často budou mít nárok až v dubnu,“ dodává sociolog Daniel Prokop.
Šetření, z něhož vycházejí provedené analýzy, realizoval PAQ Research ve spolupráci s IDEA při Národohospodářském ústavu AV ČR a s finanční podporou Akademie věd ČR. Data sbírala agentura NMS. Šetření se formou vyplnění online dotazníku zúčastnilo 1 709 respondentů, kteří představují reprezentativní vzorek českých domácností. Dotazování proběhlo od 8. do 16. listopadu.
Přečtěte si také
- Lipno a Orlík v obrazech: putovní výstava již podruhé
- Největší festival starověkých dějin začíná v pátek v Mušově u Pasohlávek
- Objev českých vědců píše novou kapitolu učebnic elektrochemie
- Termití kamikadze chrání kolonii pomocí zvláštního enzymu
- Silné zimní blesky spustily dlouhotrvající hvízdání v okolí Země
- Tomáš Čižmár převzal významné evropské ocenění v oboru mikroskopie
- Meziplanetární sonda JUICE úspěšně navštívila Zemi, pomohl jí nevídaný manévr
- Záludnosti myšlení poodhalí mezinárodní konference filozofie jazyka a mysli
- Nové molekuly snižují chuť k jídlu a chrání mozek před Alzheimerovou chorobou
- Vědci zahájí rozsáhlý průzkum ryb lipenské nádrže
Kontakty pro média
Markéta Růžičková
vedoucí Tiskového oddělení
+420 777 970 812
Eliška Zvolánková
+420 739 535 007
Martina Spěváčková
+420 733 697 112