![Zahlavi](/export/sites/avcr.cz/.content/galerie-obrazku/aktuality/2020/2020_12_01_Kollerova_sikana.jpg_649105450.jpg)
AUDIO: Šikana v českých školách, poradna pro rodiče a finská cesta
01. 12. 2020
V další epizodě podcastu Věda na dosah si povídáme s Lenkou Kollerovou z Psychologického ústavu AV ČR o šikaně ve školách. Až třetina žáků sedmých tříd byla podle průzkumů svědkem nějaké formy šikany. Jaké jsou její nejčastější formy a co se proti ní dá dělat? V čem se můžeme inspirovat ve Finsku? Podcasty Akademie věd ČR Věda na dosah je možné poslouchat na našem webu a ve všech hlavních podcastových aplikacích na počítači i mobilním telefonu.
Poslechněte si i další podcasty ze série Věda na dosah:
S Václavem Cílkem z Geologického ústavu AV ČR o dynamické proměně české krajiny, o epidemiích a krizích minulosti i o dospívání v Tanzanii.
S Pavlem Suchanem z Astronomického ústavu AV ČR si povídáme o mizející tmě, hvězdárně v Ondřejově a rizicích umělých družic.
O strategiích hraboše lesního neboli norníka rudého pro přežití doby ledové vypráví Michaela Horníková z Ústavu fyziologie a genetiky živočichů AV ČR v Liběchově.
Jiří Padevět, ředitel Nakladatelství Academia a autor knihy Krvavé léto 1945: Poválečné násilí v českých zemích, nás provedl pohnutými poválečnými dějinami obce Postoloprty na Lounsku. Proč a jak tam zemřely stovky sudetských Němců včetně dětí?
Jak se nejlépe bránit před bleskem? Co jsou skřítci, elfové a trollové v oblacích a jak se hledají? O výzkumu bouřky s námi hovořila Ivana Kolmašová z Ústavu fyziky atmosféry AV ČR.
Podcasty Akademie věd ČR jsou k dispozici na Anchor, Spotify, Google Podcasts, Apple Podcasts, Soundcloud ad.
![Apple Podcasts Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/apple_podcasts.png)
![Breaker Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/breaker.png)
![Google Podcasts Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/google_podcasts.png)
![Pocket Casts Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/pocket_casts.png)
![RadioPublic Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/radiopublic.png)
![Spotify Logo](https://d12xoj7p9moygp.cloudfront.net/images/podcast/logo-square/006/spotify.png)
Připravili: Leona Matušková a Martin Ocknecht, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Shutterstock
Přečtěte si také
- Zrak má z pohledu evoluce výborný poměr cena–výkon, říká Filip Děchtěrenko
- Sociologové zjišťovali, jakým překážkám čelí čeští podnikatelé a podnikatelky
- Unikátní sociologický výzkum odhaluje korupci z pohledu samotných aktérů
- Lidé se nejvíce bojí krádeží, podvodů a přepadení na ulici, ukazují výzkumy
- Konference SYRI: Jak zvýšit odolnost společnosti po covidu a v době konfliktů?
- Na koupi vlastního bytu potřebují Češi 15 ročních platů, nejvíce z celé EU
- Integrace ukrajinských uprchlíků má rezervy, zaznělo na konferenci v Senátu
- Covid, válka, klima. Jak posilovat odolnost, aby společnost neovládl strach?
- Památky, jídlo i zábava: vědci zkoumali, co v Praze nejvíc zajímá turisty
- Plýtvání jídlem: více než miliarda tun potravin se každý rok vyhodí
Sociálně-ekonomické vědy
Vědecká pracoviště
- Knihovna AV ČR
Národohospodářský ústav AV ČR
Psychologický ústav AV ČR
Sociologický ústav AV ČR
Ústav státu a práva AV ČR
Česká společnost prochází od r. 1989 hlubokou a mnohostrannou transformací. Její analýza je – vedle rozvíjení základního teoretického výzkumu - aktuálním úkolem ústavů této sekce. Zhodnocení výsledků ekonomické proměny, výzkum otevřených problémů dalšího ekonomického vývoje, studium transformace sociální struktury, teoretické základy nového právního systému, aktuální otázky psychologie osobnosti a sociální psychologie, to vše jsou témata, jimiž sociální vědy vstupují do živé diskuse s celou společností. Mnohé z těchto výzkumů využívají komparace s obdobně se měnícími zeměmi Střední Evropy. Rovněž se zkoumají nutné předpoklady a možné důsledky vstupu naší země do Evropské unie. Sekce zahrnuje 5 ústavů s přibližně 260 zaměstnanci, z nichž je asi 150 vědeckých pracovníků s vysokoškolským vzděláním.